Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	Zavedenie objektívnej zodpovednosti má viesť k zníženiu závažných dopravných nehôd, v dôsledku čoho sa predpokladá podstatné zníženie škôd na zdraví a majetku 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	73  / 14 	
Počet vyhodnotených pripomienok	70 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	35  / 6 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	5  / 2 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	30  / 6 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	9 (8o,1z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	5 (2o,3z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
25 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
26 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
27 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
28 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
30 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
31 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
32 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
33 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Slovenská informačná služba 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
35 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
36 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
37 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
38 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
39 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
40 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
41 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	 	 	x 	
42 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
43 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
44 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
45 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
46 .	Trnavský samosprávny kraj 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
47 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
48 .	Magistrát hlavného mesta SR 	 	 	 	x 	
49 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
50 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
51 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
52 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
53 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
54 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
55 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
56 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
57 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
58 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
59 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
60 .	Odbor verejného obstarávania MŽP SR 	 	 	 	x 	
61 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
62 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
63 .	Verejnosť 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
64 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
	SPOLU	73 (59o,14z) 	0 (0o,0z) 	13 	30 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K bodu 3, k § 139a ods. 6 písm. b) 
V ustanovení § 139a ods. 6 písm. b) navrhujeme doplniť slovo „je“ za slovami „iné porušenie § 6 ods. 3 písm. e) ako“ z dôvodu dosiahnutia gramatickej správnosti. 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 3, k § 139b ods. 2 : 
V ustanovení § 139b ods. 2 navrhujeme doplniť slová „technickými prostriedkami“ pred slovami „správcu cesty“ z dôvodu dosiahnutia súladu s článkom 6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	Pôvodný text o správcovi cesty bol vypustený. 	
MS SR 	K bodu 3, k § 139c: 
V ustanovení § 139c sa navrhuje znenie, podľa ktorého orgán policajného zboru vec odloží, ak zodpovednosť za porušenie povinnosti zanikla. Z dôvodu nejasnosti navrhnutého znenia navrhujeme ozrejmiť, kedy takáto situácia nastane. 

 	O 	A 	Doplnená osobitná časť dôvodovej správy podľa pripomienky. 	
MS SR 	K bodu 3, k § 139d ods. 2: 
V ustanovení § 139d ods. 2 sa zavádza možnosť proti rozkazu podať odpor. Z navrhnutého znenia § 139d nie je zrejmé, či bude podanie odporu spoplatnené, a kde bude takáto položka upravená. 

 	O 	N 	Spoplatnenie jednotlivých úkonov v správnom konaní vyplýva zo zákona NRSR č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov a z jeho sadzobníka; keďže sadzobník MV SR nenavrhuje doplniť, nebude existovať položka, z ktorej by vyplýval poplatok za podanie odporu a teda podanie odporu nebude spoplatnené. 	
MS SR 	k bodu 3, k § 139e ods. 1: 
V ustanovení § 139e ods. 1 navrhujeme z dôvodu dosiahnutia gramatickej správnosti na konci doplniť bodku.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 3: 
Zásadne trváme na tom, aby predkladateľ v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky a s cieľom predísť interpretačným a aplikačným problémom zapracoval prechodné ustanovenia vo vzťahu k navrhovanej právnej úprave. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Keďže ide o uloženie novej povinnosti, ktorá v súčasnosti neexistuje, a následne sa ustanovuje úplne nový správny delikt za porušenie tejto povinnosti, nie je prechodné ustanovenie potrebné. Taktiež nové procesné ustanovenia, ktoré sú navrhované, sa viažu iba na prejednanie tohto správneho deliktu. 	
MF SR 	Všeobecne 
Realizácia návrhu si vyžiada výdavky štátneho rozpočtu, vrátane osobných výdavkov na 153 zamestnancov, v roku 2012 v sume 27 229 227 eur, z toho 17 629 894 eur predstavuje rozpočtovo nekrytý vplyv. V rokoch 2013 a 2014 si návrh vyžiada výdavky v sume 7 206 630 eur ročne. 

Nesúhlasím s rozpočtovo nekrytým vplyvom návrhu a všetky výdavky a požiadavky na zvýšenie počtu zamestnancov žiadam vykryť v rámci schválených limitov výdavkov ako aj schválených limitov počtov zamestnancov kapitoly Ministerstva vnútra SR (ďalej len „ministerstvo“) na príslušný rozpočtový rok, z dôvodu, že vládny návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014 je už predložený na rokovanie Národnej rady SR, ako aj z dôvodu pokračujúcej reštriktívnej rozpočtovej politiky spojenej s konsolidáciou verejných financií a zefektívňovaním fungovania orgánov verejnej moci. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov je potrebné 

a) v rokoch 2013 a 2014 uvádzať v riadku „rozpočtovo nekrytý vplyv/úspora“ nuly; podľa tabuľky č. 2 v roku 2012 z návrhu vyplýva rozpočtovo nekrytý vplyv v sume 17 629 894 eur a v rokoch 2013 a 2014 úspora v sume 7 907 956 eur; upozorňujem, že úspora môže vzniknúť len na strane výdavkov a vyčíslená suma 7 907 956 eur v rokoch 2013 a 2014 však nepredstavuje úsporu výdavkov, ale len pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy, pretože očakávané príjmy v rokoch 2013 a 2014 sú vyššie ako očakávané výdavky, 

b) v tabuľke č. 2 negatívny vplyv na rozpočet označiť znamienkom „plus“ a pozitívny vplyv znamienkom „mínus", 

c) v tabuľkách č. 1 a č. 2 v riadku „financovanie zabezpečené v rozpočte“ uviesť sumu výdavkov, ktoré ministerstvo vykryje z vlastných zdrojov a 

d) do časti 3. Analýza vplyvov na informatizáciu spoločnosti zapracovať aj navrhované znenie § 139f, pretože ide o informačný systém podľa § 69 zákona č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, ale s novým predmetom – evidencia správnych deliktov. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky (napr. v čl. I bode 3 § 139b ods. 4 čiarku na konci prvej vety nahradiť bodkou, § 139e ods. 1 čiarku na konci nahradiť bodkou), zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) (napr. v čl. I bod 3 § 139b ods. 2 a § 139f ods. 4 a 10 zosúladiť s čl. 6 LPV) a s prílohou č. 5 LPV (ďalej len „príloha LPV“) (napr. v čl. I bode 3 uvádzaciu vetu zosúladiť s bodom 33 prílohy LPV, § 139f ods. 7 zosúladiť s bodom 6 prílohy LPV). 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 3 (§ 139a až 139f) 
V § 139d je potrebné preformulovať znenie odseku 10, pretože je nezrozumiteľné. Z navrhovaného znenia nie je zrejmý pojem „automatizovaný systém“ najmä vo vzťahu k § 139f. Upozorňujem, že automatizovaným systémom môže byť mobil, notebook a podobne. Ak sa navrhuje vytvoriť nový informačný systém tak, ako je to uvedené v analýze vplyvov na informatizáciu spoločnosti, je potrebné v návrhu uviesť jeho správcu a prevádzkovateľa v súlade so zákonom č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy v znení neskorších predpisov. 

Taktiež je potrebné definovať pojem „faksimile podpisu“ vo väzbe na zákon č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Uvedená požiadavka môže byť vnímaná ako povinnosť, pretože „sken“ podpisu nie je relevantným ekvivalentom podpisu v elektronickom prostredí a jeho použitie je preto otázne, prípadne až rizikové. 
 	Z 	A 	Text upravený a spresnený v zmysle pripomienky. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 3 (§ 139a až 139f) 
1. V § 139a odporúčam, za účelom spresnenia a zosúladenie s navrhovaným § 139b, vložiť slová „povinnosti podľa“ v 

a) odseku 1 uvádzacej vete za slovami „v obci“, 
b) v odseku 2 uvádzacej vete za slovami „mimo obce“, 
c) odsekoch 3 až 5, ods. 3 písm. b), ods. 7 a 8 a ods. 9 uvádzacej vete za slovo „poruší“. 

2. V odsekoch 1 a 2 odporúčam formulovať prekročenie rýchlosti slovným spojením „o ... až ...“. 

3. V § 139b ods. 1 odporúčam za slovom „porušenia“ doplniť slovo „povinnosti“. 

4. V § 139e odporúčam v 

a) odseku 2 slová „prejedná sa vodič“ nahradiť iným vhodným pojmom a 
b) odseku 3 vypustiť slová „prevádzkovateľa vozidla“ z dôvodu nadbytočnosti. 
 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 139a 
Odporúčame v celom texte § 139a vložiť slová "povinnosť podľa" pred slová "§ 6 ods. 3". 
Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
MK SR 	§ 139c 
V záujme zachovania právnej istoty účastníka konania odporúčame upovedomiť prevádzkovateľa o odložení veci. 	O 	N 	Nepovažujeme takéto oznamovanie za vhodné a potrebné, keďže vo vzťahu k držiteľovi vozidla nebude v tom čase urobený ešte žiaden úkon a teda ani nebude vedieť, že vôbec nejaké konanie proti nemu môže prebiehať. 	
MK SR 	§ 139d 
Odporúčame vypustiť ustanovenie § 139d ods. 9. Podľa nášho názoru sa jedná o neprimeraný zásah do práv prevádzkovateľa vozidla, ktorý podľa zákona automaticky ručí za platobnú schopnosť vodiča. Prevádzkovateľ vozidla nebol účastníkom konania, ktorým bola vodičovi motorového vozidla uložená pokuta, nemohol teda v ňom účinne uplatňovať svoje procesné práva, je preto neprimerané žiadať od neho, aby na neho prešla povinnosť uhradiť pokutu i trovy spojené s výkonom exekúcie voči vodičovi. 	O 	A 	 	
MK SR 	Dôvodová správa 
V poslednej vete dôvodovej správy - všeobecnej časti odporúčame za slová "inštitútu objektívnej" doplniť slovo "zodpovednosti". 	O 	A 	 	
MO SR 	K návrhu zákona všeobecne  
V § 139c ods. 1 písm. e) sa navrhuje, aby orgán Policajného zboru vec odložil, ak vozidlo bolo odcudzené. Nie je zrejmé, či sa ustanovenie vzťahuje iba na krádež vozidla, alebo aj na neoprávnené používanie cudzieho motorového vozidla, o ktorom nemusí mať prevádzkovateľ ani vedomosť, napr. ak vozidlo zveril inej osobe a tá sa dopustila trestného činu podľa § 217 Trestného zákona. V prípade, že spáchanie daných trestných činov sa v trestnom konaní nepreukáže, prevádzkovateľ vozidla bude niesť objektívnu zodpovednosť za delikty spáchané inou osobou, s čím principiálne nemožno súhlasiť. 
Podobne nemožno súhlasiť s tým, aby prevádzkovateľ vozidla nahradil prácu Policajného zboru a sám zistil vodiča vozidla podľa navrhovaného § 139d ods. 7. Odkazujeme aj na úpravu objektívnej zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou dopravných prostriedkov, ktorá tiež nie je absolútna (zahŕňa navyše liberáciu aj v prípade, že dopravný prostriedok bol v oprave). Na rozdiel od občianskoprávnej zodpovednosti by však podľa nášho názoru mala ťarcha dokazovania v správnych deliktoch ležať na príslušných štátnych orgánoch. Poukazujeme aj na to, že prevádzkovateľovi vozidla v prípade, že uvedie nesprávne údaje o vodičovi vozidla v čase spáchania správneho deliktu, hrozí priestupkové konanie za priestupok proti občianskemu spolunažívaniu. 
 	O 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. 	
MO SR 	K návrhu zákona všeobecne  
Odporúčame zjednotiť terminológiu napr. pri používaní slova „vozidlo“ a „motorové vozidlo“. Odporúčame vymedziť pojem „prevádzkovateľ vozidla“. Uvedený pojem je v novelizovanom zákone konkretizovaný iba odkazom na osobitný predpis, ktorý definuje, že je ním „vlastník vozidla alebo ním určený držiteľ osvedčenia o evidencii časť I a časť II, ktorí sú zapísaní v osvedčení o evidencii časť I a časť II a oprávnení rozhodovať o použití vozidla, alebo vlastník vozidla alebo ním určený držiteľ technického osvedčenia vozidla, ktorí sú oprávnení rozhodovať o používaní vozidla“. Toto vymedzenie nie je v súlade napr. s § 139f ods. 5.  	O 	A 	Správny delikt prevádzkovateľa vozidla zmenený na správny delikt držiteľa vozidla, ktorý už je definovaný v § 2 ods. 2 písm. c) zákona o cestnej premávke ako osoba zapísaná v osvedčení o evidencii časť I a časť II ako držiteľ osvedčenia. 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona (§ 139b)  
V odseku 4 druhej vete odporúčame na koniec vložiť slová „v celej výške“. 
V odseku 5 odporúčame za slová „trovy konania“ vložiť slovo „podľa“ a slovo „alebo“ navrhujeme nahradiť slovom „a“. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona (§ 139c)  
V odseku 1 písm. b) navrhujeme zvážiť za slovo „podľa“ vloženie slov „zákona a“ v súlade so znením § 9 zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.  	O 	N 	Účelom predkladaného návrhu zákona je o. i. aj to, aby na rozdiel od priestupkovej zodpovednosti, sa zodpovednosť za správny delikt držiteľa vozidla vzťahovala aj na osoby, ktorým výsady a imunity vyplývajú iba z národného práva. 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona (§ 139d) 
Odporúčame vypustiť odsek 9, keďže prevádzkovateľ vozidla nemôže niesť zodpovednosť za platobnú neschopnosť vodiča motorového vozidla. Z odseku 9 tiež nevyplýva, kto uloží povinnosť uhradiť trovy konania ani čo sa považuje za „dôvody hodné osobitného zreteľa“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona (§ 139e)  
Odsek 1 a 3 odporúčame z čl. I návrhu zákona vypustiť a uviesť prípadne v rámci novely príslušného zákona, keďže ide o neprípustnú nepriamu novelizáciu. 	O 	N 	Nejde o nepriamu novelu vzhľadom na § 51 zákona SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch. 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona (§ 139f)  
Odporúčame ustanovenia odseku 3 precizovať z hľadiska toho, či sa úprava týka fyzických osôb alebo právnických osôb. 
Odsek 4 odporúčame v úvodnej vete a v písmene a) zladiť s terminológiou používanou v ostatných častiach návrhu zákona. Poukazujeme tiež na nesúlad odseku 4 písm. f) s navrhovaným § 139d ods. 9. 
Odsek 5 písm. a) a b) odporúčame zladiť tiež s vymedzením pojmu „prevádzkovateľ vozidla“. 
V odseku 6 odporúčame vypustiť úpravu týkajúcu sa priestupkov v rámci evidencie správnych deliktov. 
V odseku 8 prvej vete odporúčame za slová „orgánom územnej samosprávy“ vložiť slová „na základe ich žiadosti“. 
V odseku 8 druhej vete odporúčame nad slová „osobitný predpis“ umiestniť odkaz a v poznámke pod čiarou k tomuto odkazu citovať príslušný všeobecne záväzný právny predpis. 
 	O 	A 	Ustanovenie o evidencii správnych deliktov držiteľov vozidiel bolo komplexne prepracované. 	
MZV SR 	čl. I, § 139f 
V druhej vete odporúčame predkladateľovi nad slovo "rozhodnutie" vložiť odkaz v poznámke pod čiarou na zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov , alebo priamo v zákone stanoviť podstatné náležitosti rozkazu.  	O 	N 	Uvedené doplnenie nepovažujeme za potrebné, keďže vyplýva z § 141 ods. 1 zákona o cestnej premávke. 	
MZV SR 	čl.I, §139b ods.2 
Odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť slová "s ktorým ministerstvo vnútra uzatvorí zmluvu" 	O 	A 	Text upravený. 	
MZV SR 	K doložke zlučiteľnosti s právom EÚ 
V nadväznosti na tvrdenie predkladateľa o súlade s právom EÚ (predkladacia správa, dôvodová správa) odporúčame k materiálu priložiť korektne vyplnenú doložku zlučiteľnosti s právom EÚ. 	O 	A 	Keďže problematika návrhu zákona nie je upravená v práve EÚ, doložka zlučiteľnosti je vyplnená v súlade s prílohou č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčame zadefinovať inštitút „prevádzkovateľ vozidla“ na účely zákona 8/2009 Z. z. o cestnej premávke v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru v zákone č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke v znení neskorších predpisov absentuje jednoznačné definovanie pojmu „prevádzkovateľ vozidla“. Uvedený pojem je definovaný len prostredníctvom odkazu a poznámky pod čiarou k zákonu č. 725/2004 Z. z. o podmienkach prevádzky vozidiel v premávke na pozemných komunikáciách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podotýkame, že poznámky pod čiarou majú informatívnu povahu a nemôžu obsahovať veci, ktoré majú normatívnu povahu. V súvislosti s pojmom „prevádzkovateľ vozidla“ v zmysle § 2 ods. am) zákona č. 725/2004 Z. z. o podmienkach prevádzky vozidiel v premávke na pozemných komunikáciách a o zmene a doplnení niektorých zákonov nám nie je jasný postup spojený s objektívnou zodpovednosťou prevádzkovateľa vozidla za protiprávne konanie vodiča v prípade lízingových spoločností. 
 	O 	A 	Správny delikt prevádzkovateľa vozidla zmenený na správny delikt držiteľa vozidla, ktorý už je definovaný v § 2 ods. 2 písm. c) zákona o cestnej premávke ako osoba zapísaná v osvedčení o evidencii časť I a časť II ako držiteľ osvedčenia. 	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecná pripomienka 
V súvislosti so zavedením objektívnej zodpovednosti prevádzkovateľa vozidla za porušenie vybraných pravidiel cestnej premávky poukazujeme na skutočnosť, že podľa právnej teórie jedným zo základných predpokladov vzniku zodpovednosti za správny delikt je aj príčinná súvislosť medzi konaním zodpovednej osoby a spôsobeným následkom protiprávneho konania. Predložený návrh zákona vyššie uvedený princíp nezohľadňuje.  	O 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. 	
ŠÚ SR 	Bod 3 
slová „§139a až §139f“ odporúčame nahradiť slovami „§139a až 139f“ a v uvádzacej vete k poznámkam pod čiarou odporúčame slová „71a a 71b“ nahradiť slovami „71a až 71c“. 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	všeobecne 
Zásadne nesúhlasíme s predloženým materiálom. 

Odôvodnenie: 
Návrh kriminalizuje prevádzkovateľov motorových vozidiel, pričom nemôže prispieť k zvýšeniu bezpečnosti cestnej premávky, ako je deklarované, nakoľko nepočíta s primárnym postihom páchateľov priestupkov - porušovateľov právnych predpisov, ale osôb, ktoré sa žiadneho protiprávneho konania nedopustili. Takto ukladané sankcie teda nemôžu plniť ani represívny a ani preventívny účel. Chýba príčinný vzťah medzi protiprávnym konaním prevádzkovateľa motorového vozidla a následkom, ktorým je porušenie aleb ohrozenie hodnôt chránených zákonom, ktoré spôsobil vodič motorového vozidla, ktorý je v tomto prípade osoba odlišná od prevádzkovateľa. Je otázkou, akým spôsobom bude policajt motivovaný vypátrať a usvedčiť páchateľa priestupku, keď zákon už určil, kto je nositeľom zodpovednosti, a teda vec je už vyriešená ako správny delikt prevádzkovateľa vozidla. Prevádzkovateľ vozidla navyše ani nemusí vedieť, či osoba, ktorej zveril motorové vozidlo, neposkytla toto vozidlo ďalšej osobe a pod., teda kto bol vodičom v čase spáchania priestupku. Ak sa takýto spôsob zodpovednosti zavádza z dôvodu, že policajný zbor v niektorých prípadoch na usvedčenie páchateľov priestupkov nemá dostatok dôkazov, tak aj po označení vodiča motorového vozidla zo strany prevádzkovateľa je otázne, aké dôkazy bude schopný policajný zbor zabezpečiť, keď označený vodič poprie, že viedol v čase spáchania priestupku vozidlo a následne si začne uplatňovať právne nároky vyplývajúce z práva na ochranu osobnosti. Návrh tiež v bode 3. - § 139d ods. 9 zavádza zodpovednosť prevádzkovateľov motorových vozidiel nie len za dopravné priestupky, ale aj za "insolventnosť" vodičov, ktorým by boli právoplatne uložené pokuty, pričom nie je zrejmé, prečo by prevádzkovateľ vozidla mal niesť aj takúto zodpovednosť. Z uvedených dôvodov nepovažujeme navrhnuté riešenie za vhodné. 
 	Z 	ČA 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. Pôvodne navrhovaný § 139d ods. 9 vypustený. 	
ÚVO 	k paragrafovému zneniu zákona 
Navrhujeme vo všetkých ustanoveniach navrhovanej novely nahradiť výraz „prevádzkovateľ“ výrazom „vodič“ a výraz „správny delikt“ nahradiť výrazom „priestupok“ a súčasne vypustiť ustanovenia § 139e odsek 2 a 3. 
Odôvodnenie: 
Povinnosti, za ktoré sa navrhuje ukladanie pokút v § 6 ods. 3 a v § 139a, sú povinnosti, ktorých dodržiavanie zákon ukladá vodičovi. Ak prevádzkovateľ je odlišná osoba ako vodič, ktorý sa porušenia pravidiel cestnej premávky dopustí, je nemožné zo strany prevádzkovateľa reálne zabezpečiť dodržanie povinností spojených s prevádzkou motorového vozidla, Ide o subjektívnu zodpovednosť konkrétnych osôb za priestupky, ktorá je nezameniteľná s objektívnou zodpovednosťou právnických osôb a fyzických osôb podnikateľov za správne delikty, ktorý sú prevádzkovateľmi vozidiel. Jedine čo môže takýto prevádzkovateľ zabezpečiť, je zveriť vedenie motorového vozidla osobe, ktorá je odborne spôsobilá (napr. má príslušné vodičské oprávnenie, dostatočné skúsenosti, nepožila alkohol alebo inú návykovú látku, atď. ) a zabezpečiť dobrý technický stav vozidla. Rozsah tejto objektívnej zodpovednosti nie je možné nahradiť alebo zlúčiť so subjektívnou zodpovednosťou konkrétnych fyzických osôb -vodičov, pretože skôr ako by im bola uložená pokuta za priestupok, musí sa im porušenie zákonnej povinnosti, t. j. spáchanie priestupku dokázať a dovtedy sa na nich vzťahuje prezumpcia neviny na základe článku II – 108 Charty základných práv Európskej únie. Z odseku 1 tohto článku vyplýva, že každý kto je obvinený sa považuje za nevinného, dokiaľ jeho vina nebola preukázaná zákonným spôsobom. Na uvedenú chartu sa odvoláva Zmluva o EÚ v čl. 6, ktorý hovorí, že únia uznáva práva, slobody a zásady uvedené v Charte základných práv Európskej únie zo 7. decembra 2000 upravenej 12. decembra 2007 v Štrasburgu, ktorá má rovnakú právnu silu ako zmluvy. Toto právo bolo premietnuté aj v článku 50 Ústavy SR v nadväznosti na jej čl. 12 ods. 2. V zmysle čl. 7 ods. 5 Ústavy SR majú Zmluva o EÚ a Charta základných práv EÚ prednosť pred zákonmi. 
 	O 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. 	
NBÚ 	Všeobecne: 
Predkladateľom uvedený dôvod na skrátené pripomienkové konanie považujeme za nesúladný s čl. 13 ods. 7 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 	O 	N 	Vzhľadom na dĺžku legislatívneho procesu a potrebnú legisvakanciu považujeme skrátenie medzirezortného pripomienkového konania k návrhu zákona, ktorého cieľom je značné zníženie dopravnej nehodovosti, za odôvodnené. 	
NBÚ 	Všeobecne: 
Zavedenie navrhovanej „objektívnej zodpovednosti“ je podľa nášho názoru nesystémové a účelové. Z veľkého množstva skutkových podstát priestupkov, ktoré rozoznáva slovenský právny poriadok sa „vyberá“ len ich úzka skupina a priznáva sa im účelovo „status“ správnych deliktov, pričom vyvodzovanie zodpovednosti za takéto „preklasifikované priestupky“ je postavené na potlačení všeobecne platných právnych zásad. Takýto postup podľa nášho názoru neobstojí ani s odôvodnením, že „preukazovanie zodpovednosti za porušenie niektorých ustanovení zákona o cestnej premávke je v súčasnej dobe mimoriadne náročné“. Máme za to, že príslušné orgány Policajného zboru majú v súčasnosti dostatočné zákonné oprávnenia vrátane zodpovedajúceho technického vybavenia, aby mohli úspešne takéto porušenia preukazovať. 

Celý návrh zákona vo svojej podstate zavádza prezumpciu „viny“ za porušenie zákona len na základe vlastníckeho resp. „držiteľského“ vzťahu k hnuteľnej veci. 

Návrh zákona ani jeho dôvodová správa nikde neustanovuje ani nevysvetľuje akým spôsobom má prevádzkovateľ vozidla novonavrhované povinnosti (§ 6 ods. 3) realizovať. Už zo samotnej podstaty pravidiel cestnej premávky je zrejmé, že všetky vymenované pravidlá, ktoré bude prevádzkovateľ vozidla povinný zabezpečiť, sú pravidlami, ktoré sa týkajú činnosti vodiča vozidla a ich dodržiavanie alebo porušenie závisí výlučne od vôle (schopnosť slobodne sa rozhodovať, vedomé úsilie dosiahnuť niečo, výsledok rozhodovania) konkrétneho vodiča, teda prevádzkovateľ vozidla môže zabezpečiť ich dodržiavanie iba v momente, kedy je zároveň vodičom svojho vozidla. Z uvedeného je zrejmé, že tí prevádzkovatelia vozidiel, ktorí nie sú v konkrétnom čase aj vodičmi svojich vozidiel (právnické osoby – nemôžu byť nikdy vodičmi, fyzické osoby – nemusia byť vždy a výlučne vodičmi svojich vozidiel) nemajú žiadnu možnosť ako reálne zabezpečiť dodržiavanie príslušných pravidiel cestnej premávky. Preto je podľa nášho názoru takáto povinnosť zjavne nesplniteľná resp. jej dodržiavanie je vo svojej podstate nemožné. 

Aj samotný navrhovaný postup orgánov Policajného zboru pri realizovaní vyvodzovania „objektívnej zodpovednosti“ prevádzkovateľa vozidla vykazuje viaceré nedostatky resp. vyvoláva viaceré otázky: 

Podľa návrhu zákona orgán Policajného zboru, ktorý zistí porušenie povinnosti podľa novonavrhovaného § 6 ods. 3 zákona o cestnej premávke bez ďalšieho konania vydá rozkaz o uložení pokuty. Takýto rozkaz musí obsahovať rovnaké náležitosti ako rozhodnutie, teda výrok, odôvodnenie a poučenie o odvolaní (rozklade) – v tomto prípade o podaní odporu. Je otázne, čo bude musieť obsahovať odôvodnenie, aby bez akejkoľvek pochybnosti presvedčilo účastníka konania o správnosti postupu správneho orgánu a zákonnosti jeho rozhodnutia a tým sa predchádzalo zbytočnému uplatňovaniu opravných prostriedkov. Preto vyvstáva otázka, či súčasťou takéhoto odôvodnenia napríklad v prípade porušenia dodržiavania ustanovenej maximálnej povolenej rýchlosti alebo porušenia zákazu predbiehania bude aj dôkaz preukazujúci porušenie zákona vrátane dôkazu o čase spáchania porušenia zákona (fotografia alebo videozáznam), či bude súčasťou odôvodnenia aj dôkaz o „certifikácii“ zariadenia, ktoré takýto dôkaz zhotovilo (napr. podľa zákona č. 142/2000 Z. z.)? Inak možno predpokladať, že väčšina účastníkov konania (prevádzkovateľov vozidla) bude voči takémuto rozkazu podávať odpor. 

Následne po podaní odporu sa ustanovuje, že rozkaz o uložení pokuty sa zrušuje a orgán Policajného zboru, ktorý ho vydal postúpi vec príslušnému orgánu Policajného zboru, ktorý musí pokračovať v konaní o správnom delikte. Keďže s prihliadnutím na § 18 ods. 2 druhá veta Správneho poriadku sa prvý úkon voči účastníkovi konania zrušil, je otázne ako má príslušný orgán Policajného Zboru „pokračovať“ v konaní? Takýto orgán by teda s prihliadnutím na Správny poriadok mal de facto začať „štandardné“ správne konanie, teda by účastníkovi konania mal zaslať oznámenie o začatí správneho konania, ktoré by pravdepodobne malo obsahovať rovnaké skutočnosti ako obsahoval zrušený rozkaz o uložení pokuty. 

V prípade, že v podanom odpore účastník konania uvedenie meno, priezvisko a pobyt vodiča, ktorý v rozhodnom čase viedol jeho vozidlo, správne konanie vo veci správneho deliktu sa preruší a príslušný orgán Policajného zboru má viesť štandardné priestupkové konanie voči takejto osobe. Ak sa takéto priestupkové konanie zastaví z dôvod, že skutok nespáchal obvinený alebo že spáchanie priestupku nemožno preukázať, tak sa má pokračovať v pôvodnom správnom konaní o správnom delikte. Vzniká otázka, či nie je efektívnejšie, keď je osoba páchateľa jednoznačne identifikovaná z dôkazov zhotovených technickými prostriedkami, aby sa priamo viedlo voči nej priestupkové konanie? Na druhej strane ak táto identifikácia chýba, možno predpokladať, že dokázať vinu v priestupkovom konaní bude takmer vždy nemožné. 

Otázne možno vnímať aj ustanovenie o trovách konania, nakoľko tieto je účastník konania povinný uhrádzať iba ak podá odpor. Trovy konania teda vznikajú štátu až podaním odporu? Navrhovaná možnosť odpustenia uhradiť trovy konania zase vykazuje znaky vágnosti. 

Ustanovenie o povinnosti prevádzkovateľa uhradiť pokutu, ktorá bola v priestupkovom konaní uložená páchateľovi priestupku, a od tohto ju nie je možné ani v exekučnom konaní vymôcť (teda aj vrátane nákladov exekučného konania?), vykazuje všetky atribúty nesúladu s princípmi práva ako takými. 

Ďalšia nekoherentnosť úpravy vyplýva aj z dôvodovej správy, kde sa uvádza, že takéto konanie bude celé vedené písomne. Neskôr o dva odseky nižšie sa uvádza, že takéto konanie bude vedené elektronicky a prístup do elektronického spisu bude mať účastník konania prostredníctvom webovej aplikácie. Odhliadnuc od právnych predpisov týkajúcich sa elektronického podpisu, ktoré nie sú v návrhu zákona zohľadnené, sa predkladateľ absolútne nevysporiadal s možnými právnymi dôsledkami, ktoré nastanú z dôvodu takejto navrhovanej úpravy. Kde je právna istota účastníka takéhoto konania ako aj rešpektovanie základných pravidiel konania uvedených v § 3 Správneho poriadku? 

Navrhovaný inštitút „zľavy z pokuty“ podľa nášho názoru nepatrí do oblasti verejného (správneho) práva. 

Na druhej strane však vyzdvihujeme zakotvenie konkrétnej pokuty za konkrétne porušenie pravidiel cestnej premávky, ktorým sa snaží predkladateľ prijať jasné pravidlá na obmedzenie voľnosti v rozhodovaní pri výbere pokút za priestupky v cestnej premávke. 

Vzhľadom na vyššie uvedené odporúčame predmetný návrh zákona prepracovať v tom zmysle, že bude obsahovať novelizáciu § 22 zákona o priestupkoch, kde sa premietnu sadzby pokút uvedené v pôvodnom čl. I bod 3 návrhu a ostatná navrhovaná úprava sa bez náhrady vypustí. 

 	O 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. 	
PPV 	Nad rámec návrhu zákona  
Do § 2 ods. 2, Vymedzenie niektorých pojmov, odporúčame na účely predloženého zákona doplniť vymedzenie pojmu „prevádzkovateľ motorového vozidla“ . 

Odôvodnenie: 
Vymedzenie pojmu je nevyhnutné z dôvodu právnej istoty. Ani platný zákon, hoci tento pojem používa, ho nevymedzil. Ustanovenie § 2 ods. 2 písm. u) upravuje pojem „vodič motorového vozidla“. Je nepochybné, že prevádzkovateľ je osoba odlišná od vodiča. Vzhľadom na to, že platný zákona používa aj pojem „držiteľ vozidla“, ktorým môže byť tak vlastník, ako aj osoba určená vlastníkom motorového vozidla, nie je zrejmé, kto je na účely tohto zákona jeho prevádzkovateľom. Vymedzenie pojmu je nevyhnutné najmä preto, že navrhovaný nový odsek 3 § 6 a navrhované doplnenie o § 139a až 139f zakotvuje množstvo zodpovedností pre prevádzkovateľa motorového vozidla. 
 	O 	ČA 	Správny delikt prevádzkovateľa vozidla zmenený na správny delikt držiteľa vozidla, ktorý už je definovaný v § 2 ods. 2 písm. c) zákona o cestnej premávke ako osoba zapísaná v osvedčení o evidencii časť I a časť II ako držiteľ osvedčenia. 	
PPV 	K Čl. I. bod 1, § 6 ods. 3 
Považujeme za nevyhnutné právnu úpravu doplniť o upresnenie, akým spôsobom má prevádzkovateľ zabezpečiť navrhovanú povinnosť. 

Odôvodnenie: 
Za predpokladu, že prevádzkovateľ motorového vozidla je osoba odlišná od vodiča motorového vozidla, nie je zrejmé, ako môže prevádzkovateľ zabezpečiť, aby pri prevádzkovaní vozidla boli dodržiavané pravidlá cestnej premávky podľa tohto zákona 
 	O 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu zákona 
Návrhom zákona sa do slovenského právneho poriadku zavádza inštitút objektívnej zodpovednosti prevádzkovateľa vozidla za porušenie vybraných pravidiel cestnej premávky uvedených v novelizačnom bode 1 v navrhovanom § 6 ods. 3 návrhu zákona. V nasledujúcich ustanoveniach návrhu zákona sa upravuje aj výška pokuty, ktorú má príslušný orgán uložiť za porušenie danej povinnosti, pričom toto porušenie povinnosti označuje za správny delikt prevádzkovateľa vozidla. V zmysle definície pojmu prevádzkovateľ vozidla, uvedenej v § 2 písm. am) zákona č. 725/2004 Z. z. môže byť prevádzkovateľom vozidla ako fyzická osoba tak aj právnická osoba. Vychádzajúc z legislatívnej praxe a zároveň z doterajšej právnej úpravy je zaužívaná právna konštrukcia vyvodzovania zodpovednosti za (iný) správny delikt právnickej osoby alebo fyzickej osoby – podnikateľa na základe objektívneho princípu, zatiaľ čo pri správnom delikte (priestupku) fyzickej osoby sa skúma aj zavinenie, a teda subjektívna stránka páchateľa správneho deliktu. Do úvahy možno vziať aj nález Ústavného súdu PL.ÚS 24/98, ktorý v závere uvádza pojmové znaky správneho deliktu, „t.j. konanie (pri právnickej osobe konanie fyzických osôb, ktoré plnia úlohy právnickej osoby), protiprávnosť, trestnosť (spáchanie deliktu je právnou skutočnosťou, ktorou vzniká hmotnoprávny zodpovednostný vzťah medzi páchateľom a štátom, príp. iným subjektom verejnej moci), zodpovedná osoba (s deliktuálnou spôsobilosťou), zavinenie (u fyzických osôb) a napokon to, že znaky deliktu sú ustanovené zákonom (skutková podstata deliktu)“. 
Na základe vyššie uvedeného sa preto domnievame a dávame do pozornosti, že pri vyvodzovaní zodpovednosti za spáchanie správneho deliktu voči prevádzkovateľovi vozidla – fyzickej osobe, je potrebné skúmať aj subjektívnu stránku, t. j. zavinenie. 
 	O 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 3, k § 139d ods. 2 
Podľa navrhovaného § 139d ods. 2 má odpor proti rozkazu okrem všeobecných náležitostí obsahovať aj odôvodnenie. Dávame na zváženie, či podmieniť podanie odporu jeho odôvodnením, vychádzajúc aj z úpravy rozkazného konania v zákone č. 372/1990 Zb. v znení neskorších predpisov („zákon o priestupkoch“), ktorý podanie odporu voči rozkazu nepodmieňuje uvedením dôvodov. Hoci túto konštrukciu povinného odôvodnenia odporu pozná slovenský právny poriadok v Občianskom súdnom poriadku, domnievame sa, že v tomto prípade ide o konanie porovnateľné s úpravou rozkazného konania v zákone o priestupkoch, čomu je rozsahovo aj vecne bližší. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 3, k § 139d ods. 8 
1. V navrhovanom § 139d ods. 8 navrhujeme namiesto neadresnej formulácie „sa uloží“ konkretizovať subjekt, ktorý uloží povinnosť uhradiť trovy. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 3, k § 139d ods. 8 
2. Podľa navrhovaného ustanovenia § 139d ods. 8 je možné upustiť od uloženia povinnosti uhradiť trovy z dôvodov hodných osobitného zreteľa. Vzhľadom na pomerne širokú a nekonkrétnu úpravu odporúčame aspoň v dôvodovej správe druhovo uviesť, ktorých prípadov sa má toto oslobodenie týkať. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 3, k § 139d ods. 9 
Ustanovenie navrhovaného §139d ods. 9 zavádza povinnosť plnenia pre prevádzkovateľa vozidla namiesto vodiča, v prípade ak nárok z uloženej pokuty vodičovi vozidla nie je možné uspokojiť v exekučnom konaní. Odporúčame zvážiť ponechanie takejto právnej úpravy prevádzkovateľa vozidla ako spoludlžníka. 
Podľa nášho názoru je potrebné rozlíšiť „zodpovednosť za svoje vozidlo“ a „zodpovednosť v prípade insolventnosti vodiča“, ktoré sa v tomto ustanovení prelínajú. Účelom návrhu zákona je nepriamo pôsobiť na vodiča (páchateľa priestupku) prostredníctvom prevádzkovateľa vozidla (ak ide o rozdielnu osobu), ktorý má byť zodpovedný za to, akým spôsobom sa používa jeho vozidlo. Tento účel je vyjadrený v zavádzanej objektívnej zodpovednosti. 
Na druhej strane však navrhované ustanovenie § 139d ods. 9 zavádza nad rámec účelu návrhu zákona zodpovednosť prevádzkovateľa vozidla v prípade ak vodič (páchateľa priestupku) nezaplatí uloženú pokutu. Chceli by sme upriamiť pozornosť na skutočnosť, že v samotnom návrhu zákona je v § 139d ods. 7 určitým spôsobom upravená možnosť liberácie prevádzkovateľa vozidla, ak ten identifikuje, v odpore podanom proti rozkazu uloženému voči prevádzkovateľovi vozidla, osobu šoféra, ktorý viedol vozidlo v čase porušenia pravidla o cestnej premávke a zároveň bolo konanie o priestupku voči tomuto vodičovi právoplatne skončené. V prípade, ak by sa uplatnila navrhovaná zodpovednosť prevádzkovateľa vozidla aj za insolventnosť sankcionovaného vodiča, možnosť liberácie, ako je vyššie uvedená, by sa tým úplne znemožnila a ustanovenie by stratilo význam (v uvedenom prípade insolventnosti sankcionovaného vodiča), keďže by prevádzkovateľ vozidla musel plniť aj tak. Zároveň, ak by prevádzkovateľ vozidla mal povinnosť plniť aj v prípade insolventnosti sankcionovaného vodiča, nešlo by už len o „objektívnu zodpovednosť za vozidlo“, čo je zámerom návrhu zákona, ale aj o zodpovednosť a povinnosť prevádzkovateľa vozidla plniť za iného, čo považujeme za nesúladné s účelom návrhu zákona a súčasne za neúmerné zaťaženie prevádzkovateľa vozidla. 
Vzhľadom na vyššie uvedené navrhujeme toto ustanovenie vypustiť. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 3, k § 139d ods. 10 
V navrhovanom § 139d ods. 10 sa používa slovné spojenie automatizovaný systém, pričom nie je zrejmé o aký automatizovaný systém má ísť, keďže v návrhu zákona a ani v zákone č. 8/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov nie je definícia takéhoto pojmu. Odporúčame bližšie konkretizovať. 	O 	A 	Pôvodný text upravený a spresnený. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 3, k § 139f ods. 8 
1. V navrhovanom ustanovené § 139f ods. 8 je potrebné k pojmu osobitný predpis doplniť odkaz na poznámku pod čiarou a uviesť príslušné predpisy. Uvedeným ustanovením sa ustanovuje povinnosť poskytnutia informácií z evidencie v prípadoch, kedy tak ustanovuje osobitný predpis. V záujme právnej istoty povinného subjektu je potrebné doplniť v akých prípadoch má túto povinnosť plniť. 	O 	N 	V súčasnosti nie je známy takýto osobitný predpis; pripravujú sa viaceré právne akty EÚ, ktoré by mali upravovať poskytovanie informácií súvisiacich s deliktami držiteľov vozidiel.  	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 3, k § 139f ods. 8 
2. V poslednej vete navrhovaného ustanovenia § 139f ods. 8 in fine je predpokladom poskytnutia informácií z evidencie osobe o inej osobe, pokiaľ s tým dotknutá osoba vyslovila vopred súhlas. Za účelom precizovania právnej úpravy odporúčame upraviť podrobnosti získavania a formu súhlasu, predovšetkým odporúčame v záujme právnej istoty doplniť požiadavku na písomnú formu súhlasu a možnosť odvolania takéhoto súhlasu, prípadné poučenie dotknutej osoby aké následky má udelenie alebo neudelenie súhlasu. 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné, keďže takéto ustanovenie neobsahujú ani ďalšie evidencie vedené podľa zákona o cestnej premávke a nemáme poznatky o tom, že by to v praxi spôsobovalo problémy.  	
GP SR 	1. Všeobecne 
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky zaslalo na pripomienkové konanie návrh zákona o cestách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v ktorom v čl. X novelizuje zákon č. 8/2009 Z. z. 

Odporúčame zosúladenie obidvoch návrhov zákonov tak, aby napr. mali rovnaký dátum nadobudnutia účinnosti, t.j. 1. januára 2013. 
 	O 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti nesúvisí s návrhom nového zákona o cestách. 	
GP SR 	2. K Čl. I bod 1 - § 6 ods. 3 
Navrhované ustanovenie § 6 ods. 3 nemá vnútornú logiku, lebo prevádzkovateľovi ukladá povinnosť, ktorú v praxi môže ovplyvniť len, ak on sám bude vodičom vozidla. 

Toto ustanovenie je v rozpore s ustanovením § 2 ods. 1 zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, v ktorom je upravená subjektívna zodpovednosť za spáchanie priestupku. 

Týmto znením § 6 ods. 3 sa navrhuje objektívna zodpovednosť za spáchanie priestupku, ktorá doteraz nebola upravená platnou právnou normou. 
 	O 	N 	Podľa § 2 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb. má pred priestupkovým konaním prednosť prejednanie konania ako správneho deliktu, teda navrhované skutkové podstaty správnych deliktov držiteľov vozidiel nie sú v rozpore so zákonom o priestupkoch. 	
GP SR 	3. K Čl. I bod 3 - § 139a ods. 1 a 2 
Z navrhovaných ustanovení ani z dôvodovej správy nie je zrejmé, na základe akých kritérií predkladateľ vychádzal pri určovaní výšky pokút. V ustanovení § 139a ods. 1 písm. j) až n) a v ustanovení § 139a ods. 2 písm. i) až m) je za rovnakú rýchlosť v obci aj mimo obce rovnaká, pričom predpoklad nebezpečnosti vyššej rýchlosti v obci je nesporne vyšší aj z hľadiska prevencie pred dopravnými nehodami. Táto skutočnosť je v platnom zákone zvýrazňovaná. 

Odporúčame ustanovenia v zmysle vyššie uvedených skutočností dopracovať. 
 	O 	A 	Výšky pokút boli upravené v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	4. K Čl. I bod 3 - § 139b ods. 2 
V odseku 2 sa navrhuje kompetencia správcom ciest, aby po dohode na základe zmluvy s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky zaznamenávali svojimi technickými prostriedkami porušovanie zákona. 

Navrhované ustanovenie nerešpektuje platný právny stav a je v rozpore so zákonom č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov, ktorý nepredpokladá takéto kompetencie pre správcu ciest a ani nový návrh zákona o cestách v § 14 o takejto kompetencii neuvažuje. 

Ak by správca ciest mal mať takúto kompetenciu, je to potrebné upraviť zákonom a nie zmluvou na základe navrhovaného § 139b ods. 2. 

Na základe toho navrhujeme za slová „Policajného zboru“ vložiť bodku a ďalší text vypustiť. 
 	O 	A 	Text upravený. 	
GP SR 	5. K Čl. I bod 3 - § 139b ods. 4 
Navrhovaný ods. 4 je celým svojím obsahom diskriminačný a v úplnom rozpore s platnou zásadou rovnosti pred zákonom. 

Nie je možné, aby jedna skupina, ktorá spáchala priestupok, zaplatila sankciu len v dvojtretinovej výške a ostatní zaplatia celú sankciu. 

Odporúčame ustanovenie vypustiť alebo možnosť platenia pokút rozšíriť na všetkých, ktorí spáchajú priestupok. 
 	O 	N 	Zásadu rovnosti pred zákonom nepovažujeme za porušenú, pretože možnosť uhradiť 2/3 uloženej pokuty sa nevzťahuje na niektoré priestupky vodičov vozidiel, ale na všetky správne delikty držiteľov vozidiel. 	
GP SR 	6. K Čl. I bod 3 - § 139d 
Navrhovaná úprava má výsostne sankčný charakter a upravuje postup orgánu verejnej správy a je lex specialis k zákonu č. 372/1990 Zb. o priestupkoch, ale aj iným právnym úpravám. 

Napr. ustanovenie je potrebné dopracovať tak, aby ten, komu je rozkaz doručený, mal nie len informáciu z rozkazu, kde a ako bolo vozidlo vedené, ale aj nespochybniteľnú fotodokumentáciu potvrdzujúcu výrok o uložení sankcie z hľadiska identifikácie vozidla a jeho rýchlosti. 

Upozorňujeme, že navrhovaná úprava v skutočnosti neumožňuje postih páchateľov obzvlášť nebezpečných konaní vodičov tak, ako je to možné podľa priestupkového zákona. 

Navrhovaná úprava napr. neumožňuje uložiť zákaz činnosti, preskúšanie odbornej a zdravotnej spôsobilosti atď. Vytvára sa tak predpoklad odlišných právnych úprav z hľadiska vyvodenia zodpovednosti za tie isté konania. 
 	O 	N 	Zavedením objektívnej zodpovednosti sa nezruší subjektívna zodpovednosť, postiihovanie páchateľov priestupkov uvedenými opatreniami v zákone č. 8/2009 Z. z. bude teda aj naďalej vykonávané. 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.  
KOZ SR nemá k predmetnému návrhu zákona pripomienky.  	O 	A 	 	
SIS 	§ 139c 
V § 139c ods. 1 písm. d) navrhujeme za slovo „povinnosti“ vložiť text „podľa § 6 ods. 3“. 	O 	A 	 	
SIS 	§139c ods. 1 a 2 
V § 139c ods. 1 písm. f) sa bodka na konci nahrádza čiarkou a pripája písmeno g), ktoré znie: 
„g) ak ide o vozidlo podľa § 16 ods. 8.“. 

V § 139c ods. 2 sa bodka nahrádza bodkočiarkou a pripája sa text, ktorý znie: 
„to neplatí, ak ide o odloženie veci podľa odseku 1 písm. g).“. 

Odôvodnenie: 

Navrhovaná pripomienka vychádza z platného znenia zákona č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý ustanovuje taxatívnym spôsobom vymedzený okruh výnimiek pre vodičov služobných motorových vozidiel, a to len pri plnení osobitných úloh určených príslušným ministrom alebo riaditeľom Slovenskej informačnej služby (ďalej len „riaditeľ“). Je preto zrejmé, že v prípade zákonom aprobovanej realizácie takejto výnimky nedôjde k porušeniu zákonom ustanovených povinností na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky. Podľa nášho právneho názoru, návrh zákona nepočíta s možnosťou odložiť vec v prípade, ak v dôsledku realizácie vyššie uvedenej výnimky dôjde k zachyteniu takého konania technickými prostriedkami Policajného zboru alebo správcu cesty. Návrh zákona v navrhovanom § 139c ods. 1 písm. d) ustanovuje povinnosť odložiť vec len vtedy, ak zodpovednosť za porušenie povinnosti na úseku bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky zanikla, nepočíta však s tým, že zodpovednosť za porušenie vôbec nevznikla. Túto okolnosť je objektívne spôsobilý skonštatovať len nadriadený vodiča služobného motorového vozidla, ktorý zveril tento majetok štátu do používania osobe v služobnom pomere k štátu, keďže len on vie posúdiť, či úlohu, ktorú vykonáva vodič služobného motorového vozidla, možno subsumovať pod niektorú z osobitných úloh. 

Navrhované pripomienky zároveň rešpektujú právnu úpravu vzťahujúcu sa na prejednávanie priestupkov spáchaných osobami v služobnom pomere k štátu, keďže spáchanie priestupku má byť oznámené tomu štátnemu orgánu, ktorý prevádzkuje predmetné služobné motorové vozidlo. Nadriadený sa preto o spáchaní priestupku zo strany svojho podriadeného dozvie a po obdržaní spisového materiálu k veci uplatní svoju disciplinárnu právomoc v prípade, ak vodič služobného motorového vozidla neplnil niektorú z osobitných úloh. Účel návrhu zákona, t.j. zvýšiť predovšetkým disciplinovanosť účastníkov cestnej premávky, bude týmto spôsobom zachovaný. 

Podľa súčasného znenia návrhu § 139c by v prípade absencie ustanovenia umožňujúceho odloženie veci, ak ide o vozidlo podľa § 16 ods. 8 cit. zákona, orgán Policajného zboru musel obligatórne vydať rozkaz o uložení pokuty, ktorý by doručil prevádzkovateľovi služobného motorového vozidla. Vzhľadom na skutočnosť, že takýto prevádzkovateľ je štátnym orgánom, ktorý je napojený na rozpočet Slovenskej republiky, a ktorý je povinný vynakladať rozpočtové prostriedky len na účel, na ktorý boli určené, pričom úhrada pokút takýmto zákonom aprobovaným účelom použitia rozpočtových prostriedkov nie je, musel by podať odpor obsahujúci súčasne aj osobné údaje vodiča služobného motorového vozidla. Osobné údaje vodičov služobných motorových vozidiel, ktorí sú v služobnom pomere k štátu, sú v podmienkach Slovenskej informačnej služby utajovanou skutočnosťou. Uvedeniu týchto osobných údajov v odpore teda bráni zákonná prekážka a nastala by situácia, v ktorej by štátny orgán nebol oprávnený zákonne konformných spôsobom uhradiť pokutu, ani podať odpor s obligatórnymi obsahovými náležitosťami. Takýmto spôsobom by bol zmarený účel predpokladaný návrhom zákona. 

Na základe vyššie uvedených skutočností možno konštatovať, že nami navrhovaným spôsobom zároveň dôjde k eliminácii vzniku nedôvodného navýšenia čerpania rozpočtových prostriedkov na úhradu nákladov spojených s prejednávaním priestupku a zisťovaním jeho páchateľa. 
 	Z 	A 	 	
SIS 	§139d ods. 3 a 7 
V § 139d ods. 3 písm. d) sa slová „označenie vodiča“ nahrádzajú slovami „údaje o vodičovi“. 

V § 139d ods. 7 sa slovo „vodiča“ nahrádza slovami „údaje o vodičovi“. 
 	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	čl. I. bod 3, navrhované ustanovenie § 139f odseku 3 písm. e) 
Pripomienka: V čl. I. bode 3 v navrhovanom ustanovení § 139f odseku 3 požadujeme spresniť písmeno e), ktoré znie „doklad totožnosti“. 
Táto pripomienka je ZÁSADNÁ. 

Odôvodnenie: Z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, čo bude predmetom spracúvania, aké osobné údaje v súvislosti s „dokladom totožnosti“ navrhovaným v písmene e) odseku 3 ustanovenia § 139f Navrhovaného materiálu. Zapracovanie uvedenej pripomienky zosúladí spracúvanie osobných údajov podľa osobitného zákona s požiadavkou uvedenou v ustanovení § 7 odsek 3 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého ak sa osobné údaje spracúvajú na základe osobitného zákona, je nevyhnutné, aby tento ustanovil presný zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. 
 	Z 	A 	Pôvodný text vypustený ako nadbytočný, keďže údaje o vodičovi (páchateľovi priestupku) budú vedené podľa § 107 zákona o cestnej premávke. 	
ÚOOÚ 	čl. I. bod 3, navrhované ustanovenie § 139f odseku 10 
Pripomienka: V čl. I. bode 3 v navrhovanom ustanovení § 139f požadujeme vypustiť odsek 10 Navrhovaného materiálu. 
Táto pripomienka je ZÁSADNÁ. 

Odôvodnenie: Z pohľadu ochrany osobných údajov možno formuláciu upravenú v ustanovení § 139f odsek 10 Navrhovaného materiálu považovať za duplicitnú, nakoľko požadované povinnosti spracúvania osobných údajov vyplývajú priamo zo zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	N 	Všetky v súčasnosti vedené evidencie podľa zákona č. 8/2009 Z. z. takéto ustanovenie obsahujú (§ 68 ods. 5, § 109 ods. 6, § 113 ods. 6), preto z dôvodu zachovania jednotnosti právnej úpravy považujeme za vhodnejšie uvedený odsek ponechať.  	
ÚOOÚ 	čl. I. bod 3, navrhované ustanovenie § 139f odsek 8 
Pripomienka: V čl. I. bode 3 v navrhovanom ustanovení § 139f odseku 8 požadujeme slová „v rozsahu ich pôsobnosti“ nahradiť textom „v rozsahu a na účely plnenia ich úloh podľa osobitného zákona“. 
Táto pripomienka je ZÁSADNÁ. 

Odôvodnenie: Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov podľa ustanovenia § 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby aj bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb, ako aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení, spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. Jedná sa o aplikáciu ústavnej zásady, podľa ktorej štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon (článok 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky). 

Poskytovaním osobných údajov sa z pohľadu zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov rozumie ich odovzdanie inému prevádzkovateľovi na ďalšie spracúvanie. V nadväznosti na uvedené je nevyhnutné, aby takáto operácia s osobnými údajmi bola uskutočňovaná iba za existencie právneho základu, ktorým v kontexte ustanovenia § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov a článku 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, môže byť iba osobitný zákon. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce, keďže všetky vymenované orgány môžu konať len podľa čl. 2 ods. 2 Ústavy SR, zdôrazňovanie tohto faktu možno považovať za nadbytočné. Z hľadiska potreby zachovania jednotnosti zákona poukazujeme na to, že takáto formulácia je použitá pri všetkých evidenciách v súčasnosti upravených v zákone č. 8/2009 Z. z. (§ 68 ods. 1, § 109 ods. 1, § 113 ods. 1). 	
ÚOOÚ 	čl. I. bod 3, navrhované ustanovenie § 139f odsek 7 
Pripomienka: V čl. I. bode 3 v navrhovanom ustanovení § 139f odseku 7 požadujeme slová „natrvalo zničia“ nahradiť slovom „zlikvidujú“. 
Táto pripomienka je ZÁSADNÁ. 

Odôvodnenie: Zapracovanie predmetnej pripomienky zosúladí terminológiu v Navrhovanom materiáli so zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ustanovenie § 4 odsek 1 písmeno e). 
 	Z 	A 	Pôvodný text vypustený ako nadbytočný, keďže likvidácia nepotrebných osobných údajov spracúvaných v informačných systémoch PZ vo všeobecnosti vyplýva z § 69 ods. 7 a 8 zákona NRSR č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 	
TNSK 	k čl. I 

1. V § 6, odseku 3, navrhujeme vypustiť písmená a),b),c),d),e),f),g) 
2. V § 139a, odseky (1) – (7) navrhujeme vypustiť 

Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenia v § 6, odseku 3, písmena a) – g) sú dostatočne riešené v súčasne platnom zákone č.8/2009 Z.z. a zákone č . 725/2004 Z.z. (o podmienkach prevádzky vozidiel v premávke na pozemných komunikáciách a o zmene a doplnení niektorých zákonov). 

Prevádzkovateľ vozidla nemôže zabezpečiť dodržiavanie pravidiel cestnej premávky, ktoré sú počas riadenia vozidla výlučne v konaní vodiča vozidla a za porušenie ktorých musí niesť vodič vozidla primárne subjektívnu zodpovednosť. Prevádzkovateľ, resp. držiteľ vozidla, nemôže prijať objektívne zodpovednosť za protiprávne konanie vodiča vozidla. Je v rozpore so všeobecnými právnymi zásadami, aby za protiprávne konanie vodiča niesol zodpovednosť niekto iný. Žiada sa tiež povedať, že štát núti navrhovanou právnou úpravou prenajímateľov vozidiel poskytovať informácie o skutočnostiach, ktorými by svedčili sami proti sebe. Je povinnosťou príslušného orgánu štátu skúmať totožnosť a konanie vodiča vozidla, ktorý spáchal daný dopravný priestupok. 

Na vyvodenie zodpovednosti, klasifikáciu dopravného priestupku a uloženie pokuty je podľa nášho názoru nevyhnutné skúmať zavinenie, ktoré nie je vo vzťahu k prenajímateľovi vozidla prítomné. Takýto subjekt nemôže zodpovedať napríklad za prípadnú škodu, ktorú svojím konaním alebo opomenutím nezavinil. 

Navrhované ustanovenia v § 139a, ods. (1) – (7) nadväzujú na zmeny v § 6, ods. 3 

 	Z 	N 	Zavedenie objektívnej zodpovednosti vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2010-2014, pričom pri jej koncipovaní sa využili skúsenosti z viacerých členských štátoch EÚ. 	
TTSK 	§ 139a  
Navrhovaný § 139a odporúčame upraviť v nasledovnom znení: 

(1) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší v obci § 6 ods. (3) písm. a), orgán Policajného zboru uloží pokutu 
a) 20 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 1 do 9 km.h-1, 
b) 60 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 10 do 19 km.h-1, 
c) 110 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 20 do 29 km.h-1, 
d) 190 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 30 do 39 km.h-1, 
e) 300 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 40 do 49 km.h-1, 
f) 460 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 50 do 59 km.h-1, 
g) 650 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 60 do 69 km.h-1, 
h) 880 eur, ak bola prekročená rýchlosť o 70 km.h-1 a viac. 

(2) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší mimo obce § 6 ods. (3) písm. a), orgán Policajného zboru uloží pokutu 
a) 10 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 1 do 9 km.h-1, 
b) 40 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 10 do 19 km.h-1, 
c) 80 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 20 do 29 km.h-1, 
d) 150 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 30 do 39 km.h-1, 
e) 250 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 40 do 49 km.h-1, 
f) 400 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 50 do 59 km.h-1, 
g) 580 eur, ak bola prekročená rýchlosť od 60 do 69 km.h-1, 
h) 800 eur, ak bola prekročená rýchlosť o 70 km.h-1 a viac. 

(3) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší § 6 ods. (3) písm. b), uloží orgán Policajného zboru pokutu 250 eur. 

(4) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší § 6 ods. (3) písm. c), uloží orgán Policajného zboru pokutu 100 eur. 

(5) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší § 6 ods. (3) písm. d), uloží orgán Policajného zboru pokutu 300 eur. 

(6) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší § 6 ods. (3) písm. e), uloží orgán Policajného zboru pokutu 
a) 200 eur, ak ide o porušenie povinnosti podľa § 25 ods. (1) písm. g) alebo písm. n), 
b) 80 eur, ak ide o iné porušenie § 6 ods. (3) písm. e) ako uvedené v písmene a). 

(7) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší § 6 ods. (3) písm. f), uloží orgán Policajného zboru pokutu 100 eur. 

(8) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší § 6 ods. (3) písm. g), uloží orgán Policajného zboru pokutu 300 eur. 

(9) Prevádzkovateľovi vozidla, ktorý poruší § 6 ods. (3) písm. h), uloží orgán Policajného zboru pokutu 
a) 100 eur, ak ide o prekročenie hmotnosti o 1% až 9%, 
b) 230 eur, ak ide o prekročenie hmotnosti o 10% až 15%, 
c) 340 eur, ak ide o prekročenie hmotnosti o 16% až 20%, 
d) 450 eur, ak ide o prekročenie hmotnosti o 21% až 25%, 
e) 570 eur, ak ide o prekročenie hmotnosti o 26% až 30%, 
f) 680 eur, ak ide o prekročenie hmotnosti o 31% až 35%, 
g) 800 eur, ak ide o prekročenie hmotnosti o viac ako 36%. 

Odôvodnenie: Podľa nášho názoru je definovanie prekročenia rýchlosti podľa § 6 ods. (3) písm. a) v rozmedzí 9 km.h-1 postačujúce a zaokrúhlenie matematicky na celé desiatky eur je prehľadnejšie i administratívne jednoduchšie. Vyššiu výšku pokút v obci ako mimo obce oddôvodňujeme tým, že v obci býva spravidla väčšie riziko ohrozenia priamych i nepriamych účastníkov cestnej premávky (chodci, cyklisti, pobehujúce deti a pod.), ako aj majetku týchto osôb (stavby oplotení, rodinných domov, skriňové prípojky inž. sietí a pod.) 

 	O 	ČA 	Vyššia výška pokút za prekročenie rýchlosti v obci ako za prekročenie rýchlosti mimo obce bola aj pôvodne navrhovaná a takto aj ostáva; okrúhle sumy pokút nepovažujeme za vhodné vzhľadom na preferovanie úhrady 2/3 pokuty do 15 dní od doručenia rozkazu, teda je jednoduchšie ustanoviť sumy deliteľné tromi bezo zvyšku. 	
TTSK 	§ 139b  
V § 139b odporúčame vynechať ods. (3) a ods. (4). Navrhovaný ods. (5) a ods. (6) odporúčame označiť ako ods. (3) a ods. (4). 

Odôvodnenie: Podľa nášho názoru sa jedná o duplicitu, nakoľko obdobné ustanovenia sú obsiahnuté už v § 139 aktuálneho zákona č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vetu „Ak do 15 dní od doručenia rozkazu uhradí prevádzkovateľ vozidla dve tretiny z uloženej výšky pokuty, pokuta sa považuje za zaplatenú.“ odporúčame úplne vynechať, nakoľko sa nám javí ako zavádzajúca a vymáhanie poslednej tretiny výšky uloženej pokuty by sa mohlo stať problematickým. 
 	O 	A 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie, keďže ide o osobitné ustanovenia o správnom delikte držiteľa vozidla, ktoré sa odlišujú od ostatných správnych deliktov uvedených v § 139 zákona o cestnej premávke. Účelom je, aby zaplatením 2/3 uloženej pokuty za uvedených podmienok sa považovala pokuta za uhradenú v plnej výške, t. j. zvyšná tretina sa nebude vymáhať. 	
TTSK 	§ 139b  
V § 139b odporúčame v navrhovanom ods. (6) doplniť medzi slová Výnosy a pokút písmeno „z“. 

Odôvodnenie: Podľa nášho názoru sa jedná o gramatickú chybu. 
 	O 	N 	"Výnosy pokút" sú gramaticky správne. 	
TTSK 	§ 139d  
V § 139d odporúčame jasnejšie definovať a rozpracovať pojmy „rozkaz o uložení pokuty“ a „rozhodnutie“, v ktorom prípade sa čo uplatňuje a pod. 

Odôvodnenie: Ustanovenia v navrhovanej podobe sa môžu javiť ako nejasné a zmätočné, nie je dostatočne zrejmé, v ktorom prípade orgán Policajného zboru vydáva rozkaz o uložení pokuty a v ktorom prípade rieši spáchanie správneho deliktu, resp. priestupku rozhodnutím. Zároveň tak dochádza aj k vytváraniu zbytočne veľkého priestoru na rôzne špekulácie a manipulácie v snahe vyhnúť sa zodpovednosti za spáchaný delikt, resp. priestupok. 
 	O 	ČA 	Jednotlivé procesné postupy pri rôznych situáciách, ktoré prichádzajú dio úvahy, boli v § 139d upravené v zmysle vznesených pripomienok. 	
TTSK 	§ 139e ods. (1)  
V § 139e ods. (1) odporúčame na koniec odseku umiestniť bodku. 

Odôvodnenie: Gramatická chyba 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	nad rámec 
jedna z ostatných noviel Trestného poriadku vložila do § 215 ods. 1 Tr. por. nové písmeno f) a pôvodné písmená f) a g) zmenila na g) a h). Na túto zmenu však nenadväzovala zmena ustanovenia § 215 ods. 6 Tr. por. o prípustnosti sťažnosti, takže v súčasnosti platí absurdný stav, že proti zastaveniu trestného stíhania z dôvodu, že obvinený mladistvý, ktorý v čase činu neprekročil pätnásty rok veku, nedosiahol takú úroveň rozumovej a mravnej vyspelosti, aby mohol rozpoznať jeho protiprávnosť alebo ovládať svoje konanie nie je prípustná sťažnosť, avšak proti uzneseniu o zastavení trestného stíhania z dôvodu schválenia zmieru prokurátorom je prípustná sťažnosť. tento stav je potrebné čo najskôr zmeniť 

preto navrhujem za čl. I vložiť nový článok II, ktorým sa zmení ustanovenie § 215 ods. 6 Tr. por. tak, že slová "písm. f)" sa nahrádzajú slovami "písm. g)" 

zároveň navrhujem pôvodný článok II prečíslovať na článok III a doplniť o vetu "okrem článku II, ktorý nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia v zbierke zákonov" 	O 	N 	Novelizácia Trestného poriadku ide nad rámec novely zákona o cestnej premávke. 	
Verejnosť 	§4 (1) f) 
Pri dnešnej zákonnej úprave priechod pre chodcov na Slovensku neplní svoju základnú funkciu - prerušiť dopravný prúd a umožniť chodcom prekročiť cestu. Vodič dnes musí dať prednosť chodcovi len vtedy, ak sa ten už nachádza na priechode. Ak na priechod ešte nevkročil, prednosť nemá. Pri súvislom prúde premávky sa však na priechod vkročiť nedá a napriek vyznačenému priechodu chodec musí čakať aj niekoľko minút, kým prejdú všetky vozidlá. Žiadne z nich nie je podľa zákona povinné zastaviť a umožniť mu prejsť, je to len na ich dobrej vôli. Priechod nijak neuľahčuje prekonanie vozovky. 

Štandardom v Európe je povinnosť vodičov umožniť chodcovi použiť priechod. Je potrebné doplniť zmenu ustanovenia §4 (1) f) na (inšpirované českou zákonnou úpravou): "umožniť nerušené a bezpečné prejdenie vozovky chodcovi, ktorý prechádza po priechode pre chodcov alebo sa zjavne chystá priechod použiť, pritom nesmie chodca ohroziť alebo obmedziť, v prípade potreby je vodič povinný zastaviť pred priechodom vozidlo; tieto povinnosti neplatia pre vodiča električky". 

Zároveň je v tomto prípade "nerušené a bezpečné prejdenie vozovky" vhodnejšou formuláciou než dnešná "dať prednosť chodcovi", ktorá je v zákone definovaná ako "nemusieť zmeniť smer alebo rýchlosť jazdy", teda len pre vozidlá, nakoľko chodci nejazdia. 

Navrhovanou úpravou sa zachováva povinnosť chodca vstupovať na vozovku len vtedy, ak tak môže urobiť bez nebezpečenstva vyplývajúca z §53 (4) a §53 (2). Chodec teda nesmie skákať pred vozidlá, ktoré sú už blízko, ale zároveň vzdialenejší vodiči, ktorí môžu bezpečne zastaviť sú povinní tak urobiť a umožniť chodcovi prejsť vozovku. 	O 	N 	Účelom predkladanej novely zákona o cestnej premávky je len zavedenie objektívnej zodpovednosti; akékoľvek iné návrhy na zmeny v zákone o cestnej premávke, ktoré nesúvisia s týmto účelom, MV SR nepovažuje za vhodné posudzovať v rámci tohto legislatívneho procesu. 	
Verejnosť 	Viacúčelový pruh 
Hoci sa viacúčelový pruh zmieňuje v STN 73 6110 "Projektovanie miestnych komunikácií" aj v TP 15/2005 "Zásady navrhovania prvkov upokojovania dopravy na úsekoch cestných prieťahov v obciach a mestách" chýba jeho zakotvenie v legislatíve. Účastníci cestnej premávky tak nemajú kde zistiť, aké práva a povinnosti im z vyznačeného viacúčelového pruhu vyplývajú. To bráni vyznačovať na Slovensku viacúčelové pruhy. Je potrebné doplnenie viacúčelového pruhu do zákona 8/2009. 

Viacúčelový pruh umožňuje zvýšiť bezpečnosť cyklistov v premávke tam, kde šírkové pomery ulice nedovoľujú vyhradiť pre cyklistov vyhradený jazdný pruh na vozovke ani koridor v pridruženom dopravnom priestore. Najčastejšie v mestskej zástavbe. Rozdielom oproti vyhradenému jazdnému pruhu pre cyklistov je, že ide o súčasť bežného pruhu, do ktorej smú zasahovať nákladné vozidlá a autobusy. Prínosmi sú: 

- väčší odstup osobných vozdiel (ktorých je v mestskej premávke veľká väčšina) od cyklistov, ich bezpečnejšie predbiehanie a plynulejšia premávka (vozidlá nemusia meniť smer jazdy) 
- vizuálne zdôraznenie prítomnosti cyklistov na vozovke 
- efektívnejšie využitie existujúceho dopravného priestoru 
- optické zúženie jazdného pruhu pomáha proti prekračovaniu povolených rýchlostí a zvyšuje pozornosť vodiča 
- zvýšenie celkovej bezpečnosť premávky, nízkonákladové riešenie 

Časté použitie v zahraničí: 
http://rocy.cdvinfo.cz/file/seminar-2010-prezentace-4/ 
http://www.cyklostrategie.cz/file/cykloinfrastruktura-metodiky-clanky-odborne-clanky-viceucelove-pruhy-moderni-reseni-pro-cyklistickou-dopravu-v-cr/ 	O 	N 	Účelom predkladanej novely zákona o cestnej premávky je len zavedenie objektívnej zodpovednosti; akékoľvek iné návrhy na zmeny v zákone o cestnej premávke, ktoré nesúvisia s týmto účelom, MV SR nepovažuje za vhodné posudzovať v rámci tohto legislatívneho procesu. 	
Verejnosť 	§52 (2) 
Doplniť zmenu §52 (2) na "Iní účastníci cestnej premávky než chodci nesmú chodník používať; to neplatí, ak dopravnou značkou alebo dopravným zariadením je určené inak." 

Parkovanie na chodníkoch umožniť len na vyznačených miestach tak, ako je to aj v iných krajinách. Širšie chodníky boli budované zámerne v miestach vyššej intenzity chodcov alebo na posilnenie pobytovej funkcie uličného priestoru. Zabratie zaparkovanými vozidlami vytláča zamýšľané urbanistické využitie. Ak má miestna samospráva znalosť o nízkom využívaní konkrétneho chodníka, môže na ňom povoliť parkovanie dopravným značením. 	O 	N 	Účelom predkladanej novely zákona o cestnej premávky je len zavedenie objektívnej zodpovednosti; akékoľvek iné návrhy na zmeny v zákone o cestnej premávke, ktoré nesúvisia s týmto účelom, MV SR nepovažuje za vhodné posudzovať v rámci tohto legislatívneho procesu. 	
Verejnosť 	§53 (2) 
Odstrániť prvú vetu alebo nahradiť vetou: "Chodci, ktorí prechádzajú cez priechod pre chodcov, musia brať ohľad na vodičov prichádzajúcich vozidiel najmä tým, že neprechádzajú zámerne jednotlivo." 

Súčasné znenie, ktoré nariaďuje pred použitím priechodu čakať, kým sa nazbiera skupina ľudí je absurdné a v tejto podobe sa nikdy dodržiavať nebude. Analogickú povinnosť vodičov brať mimo priechodu ohľad na chodcov, ktorí potrebujú prekročiť vozovku a nejazdiť jednotlivo, ale v skupinách si ťažko predstaviť. Ak už pre túto situáciu nestačí bežná ľudská ohľaduplnosť ani povinnosť ohľaduplnosti zakotvená v §3 (2) a), zmeniť tento bod tak, aby zamedzil len zámerné blokovanie vozovky prechádzaním po priechode. 
 	O 	N 	Účelom predkladanej novely zákona o cestnej premávky je len zavedenie objektívnej zodpovednosti; akékoľvek iné návrhy na zmeny v zákone o cestnej premávke, ktoré nesúvisia s týmto účelom, MV SR nepovažuje za vhodné posudzovať v rámci tohto legislatívneho procesu. 	
ALS SR 	§ 2 ods. 2 sa za písm. aa) vkladá nové písm. ab), ktoré znie: 
V § 2 ods. 2 sa za písm. aa) vkladá nové písm. ab), ktoré znie: 
„ab) prevádzkovateľom vozidla držiteľ osvedčenia o evidencii časť I a časť II zapísaný v osvedčení o evidencii časť I a časť II a oprávnený rozhodovať o použití vozidla alebo držiteľ technického osvedčenia vozidla zapísaný v technickom osvedčení vozidla a oprávnený rozhodovať o použití vozidla.“ 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme zaviesť legálnu definíciu prevádzkovateľa vozidla na účely cestného zákona. Účelom navrhovanej zmeny je dosiahnuť, aby v právnom postavení prevádzkovateľa vozidla nefiguroval prioritne vlastník vozidla, ale aby zodpovednosť prevádzkovateľa vozidla smerovala viac k faktickému užívateľovi vozidla, ktorý vozidlo reálne používa a rozhoduje o jeho prevádzke. 

Želaným riešením by bol samozrejme stav, kedy by prevádzkovateľom vozidla bol prioritne faktický držiteľ a užívateľ vozidla (samozrejme výlučne oprávnený držiteľ) ako subjekt, ktorý jediný má oprávnenie priamo rozhodovať o každodennej prevádzke vozidla, a teda ako jediný môže ovplyvniť dodržiavanie vybraných pravidiel cestnej premávky. Nakoľko však takýto subjekt nie je žiadnym spôsobom evidovaný (zapísaný v osvedčení o evidencii a pod.), príslušné orgány PZ by v každom prípade konali jedine voči osobe, o ktorej majú vedomosť z im dostupnej evidencie (teda vlastníkovi vozidla alebo držiteľovi osvedčenia o evidencii, zapísaného v dokladoch). V praxi by preto zrejme aj tak úkony príslušných orgánov smerovali voči leasingovým prenajímateľom (pri operatívnom leasingu). 

Z tohto dôvodu by bola zrejme bezvýslednou snaha o zadefinovanie prevádzkovateľa vozidla tak, aby ním bol subjekt, ktorý reálne užíva vozidlo, avšak nie je zapísaný v osvedčení o evidencii. 

V kontexte predpokladaného budúceho vývoja veci v tom zmysle, že leasingoví nájomcovia budú zapisovaní ako držitelia osvedčení o evidencii, preto navrhujeme, aby za prevádzkovateľa vozidla bol prioritne považovaný držiteľ osvedčenia o evidencii (teda v budúcnosti leasingový nájomca) a nie vlastník vozidla (prenajímateľ pri operatívnom leasingu). Toto však bude bez vplyvu na súčasný stav, kedy je leasingový prenajímateľ (pri operatívnom leasingu) zapísaný aj ako vlastník vozidla, aj ako držiteľ osvedčenia o evidencii. 

Technicky sa navrhuje zaviesť definíciu v cestnom zákone, s použitím výlučne pre jeho účely, namiesto novelizácie ustanovenia § 2 písm. am) zákona č. 725/2004 Z. z. o podmienkach prevádzky vozidiel v premávke na pozemných komunikáciách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov; pretože táto by mohla mať dôsledky aj na iné právne vzťahy ako tie, ktoré upravuje cestný zákon, čo nie je zámerom. 
 	Z 	ČA 	Správny delikt prevádzkovateľa vozidla zmenený na správny delikt držiteľa vozidla, ktorý už je definovaný v § 2 ods. 2 písm. c) zákona o cestnej premávke ako osoba zapísaná v osvedčení o evidencii časť I a časť II ako držiteľ osvedčenia. 	
ALS SR 	§ 6 ods. 1 
V § 6 ods. 1 sa za slovami „Prevádzkovateľ vozidla“ vypúšťa odkaz pod čiarou č. 16 a vypúšťa sa poznámka pod čiarou k odkazu č. 16. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava v súvislosti so zmenou v bode 1. 
 	Z 	N 	Vzhľadom na spôsob akceptácie pripomienky č. 1 je táto úprava bezpredmetná. 	
ALS SR 	§ 139 b ods. 7 
V § 139 b ods. 7 navrhujeme nasledovný text 
Ak prevádzkovateľ vozidla v odpore proti rozkazu uvedie držiteľa alebo nájomcu vozidla alebo vodiča motorového vozidla, ktorý viedol motorové vozidlo v čase porušenia pravidiel cestnej premávky (ďalej len „zodpovedná osoba“) v rozsahu meno, priezvisko a adresu pobytu, ak ide o fyzickú osobu, alebo v rozsahu obchodné meno a sídlo, ak ide o právnickú osobu, konanie o správnom delikte voči prevádzkovateľovi vozidla sa prerušuje a orgán Policajného zboru podľa odseku 1 konanie vedie alebo vec postúpi na konanie podľa osobitného predpisu71b) voči zodpovednej osobe. Ak bolo konanie podľa osobitného predpisu zastavené z dôvodu, že skutok nespáchal obvinený alebo spáchanie skutku, o ktorom sa koná nebolo obvinenému preukázané, orgán Policajného zboru podľa odseku 1 postúpi vec príslušnému orgánu Policajného zboru, ktorý pokračuje v konaní o správnom delikte zodpovednej osoby; inak orgán Policajného zboru podľa odseku 1 konanie o správnom delikte zastaví. Proti rozhodnutiu o zastavení konania nie je prípustné odvolanie. 

Odôvodnenie: 

Spôsob liberácie prevádzkovateľa sa navrhuje rozšíriť z dôvodu, že prenajímateľ pri operatívnom leasingu (ako prevádzkovateľ vozidla) nemá účinný nástroj, ako zistiť osobné údaje vodiča v prípade, ak mu ich leasingový nájomca (ako jediný priamy zmluvný partner prevádzkovateľa vozidla) dobrovoľne neoznámi. Takýto spôsob liberácie preto prevádzkovateľ nemôže efektívne využiť a je pre neho v praxi do značnej miery neúčinný. Navrhujeme preto, aby rovnaké účinky pre prevádzkovateľa malo aj oznámenie identifikačných údajov nájomcu resp. držiteľa vozidla. 

Akceptácia predchádzajúcej navrhovanej zmeny by mala za následok, že inou zodpovednou osobou okrem prevádzkovateľa vozidla už môže byť nielen vodič vozidla (fyzická osoba), ale eventuálne aj právnická osoba (napr. nájomca vozidla). Takže už v prípade prerušenia konania o správnom delikte prevádzkovateľa vozidla už nemožno hovoriť len o možnosti priestupkového konania vodiča, ale tiež o variante konania o správnom delikte zodpovednej osoby (napr. nájomcu). 
V tomto kontexte by bola potrebná príslušná úprava celej nasledujúcej procesnej časti (§ 139d, § 139e). 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní ALS SR ustúpila od pripomienky ako zásadnej.