Zasadnutie Európskej rady v Bruseli 13. – 14. marca 2008

Európska rada (ER) zasadala v Bruseli 13. – 14. marca 2008. Delegáciu SR viedol predseda vlády SR Robert Fico. Na zasadnutí sa zúčastnili aj ministri zahraničných vecí a ministri financií. Európska rada sa zamerala na spustenie nového cyklu obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť (2008 – 2010), vyhodnotila priebežné napĺňanie cieľov stanovených pre EÚ v oblasti modernizácie energetiky a v boji proti klimatickým zmenám a posúdila vplyv turbulentného vývoja na finančných trhoch. 

	Z pohľadu SR bolo na summite dôležité, aby záväzky v oblasti boja proti klimatickým zmenám, znižovania emisií a podpory obnoviteľných zdrojov energie zostali vyvážené a realistické, aby zohľadňovali potrebu udržania konkurencieschopnosti slovenského priemyslu a zabránili jeho presunu do krajín s menej ambicióznou politikou v oblasti emisií. Na druhej strane bolo pre SR dôležité, aby záväzky zároveň predstavovali maximálny príspevok EÚ k environmentálnej politike a udržali vedúcu úlohu Únie v týchto otázkach pre globálne rokovania. Výsledok Európskej rady preto možno hodnotiť ako dobrý a vyvážený.

ER spustila druhý trojročný cyklus Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Hlavné priority stratégie ostávajú nezmenené. V nadchádzajúcom období bude podstatná najmä ich implementácia. Lisabonská stratégia bude pokračovať aj po roku 2010. ER preto vyzvala Európsku komisiu (EK), Radu a lisabonských národných koordinátorov k otvoreniu diskusie o podobe stratégie po roku 2010. Je potrebné, aby členské štáty dodržali svoje záväzky prijaté vo vzťahu k použitiu finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov na napĺňanie cieľov Lisabonskej stratégie.

Predmetom diskusie na summite bola tiež stabilita finančných trhov. ER prijala Správu o stabilite finančných trhov pripravenú Radou pre ekonomické a finančné záležitosti (ECOFIN). Podľa najnovšieho vývoja na finančných trhoch zostávajú podmienky 
v medzinárodnom finančnom systéme naďalej labilné. Pre Slovensko je dôležité, že Európa je schopná vďaka eurozóne a silnému euru lepšie odolávať hrozbám finančnej krízy. 

ER schválila na základe spoločného návrhu Francúzska a Nemecka koncept Únie pre Stredozemie. Bude zahŕňať členské štáty EÚ a štáty na pobreží Stredozemného mora, ktoré nie sú členmi EÚ. Spolupráca v rámci Únie pre Stredozemie rozšíri rozsah existujúceho Barcelonského procesu. Prvý spoločný summit členských krajín EÚ a krajín Stredozemia sa uskutoční 13. júla 2008 v Paríži. 

Počas summitu predseda vlády SR Robert Fico uskutočnil sériu bilaterálnych rokovaní s partnermi z Českej republiky, Talianska, Rakúska a Veľkej Británie najmä o zavedení jednotnej meny euro v SR. S rakúskym kancelárom A. Gusenbauerom sa dohodli na spoločnej kandidatúre na sídlo Európskeho inovačného a technologického inštitútu.

Zasadnutiu ER tradične predchádzalo vystúpenie H.-G. Pötteringa, predsedu Európskeho parlamentu (EP), po ktorom nasledovala výmena názorov. H.-G. Pöttering považuje ciele Lisabonskej stratégie za správne. Je však potrebné vyvinúť úsilie dotvoriť jednotný trh a posilniť konkurenciu v dôležitých sektoroch ekonomiky (energetika, telekomunikácie). Globalizácia prináša aj množstvo príležitostí a kľúčom k európskej konkurencieschopnosti sú vedomosti a inovácie. Je potrebné zaviesť „piatu slobodu“ a umožniť voľný pohyb poznatkov na vnútornom trhu. H.-G. Pöttering podčiarkol význam vzdelávania. EP silne podporuje pripravovanú iniciatívu EK Small Bussiness Act pre posilnenie rastu a konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov. Podľa predsedu EP je pre úspech Lisabonskej stratégie podstatná lepšia legislatíva, najmä lepšie legislatívne plánovanie medzi Európskou komisiou, Európskym parlamentom a Radou. H.-G. Pöttering ocenil návrh energeticko-klimatického balíčka EK z 23. 1. 2008. Podľa neho je dobrým základom pre dosiahnutie cieľov dohodnutých na Európskej rade pred rokom. Treba nájsť prístup, ktorý EÚ zabezpečí energetickú bezpečnosť, posilní jej hospodársku konkurencieschopnosť a umožní dosiahnutie cieľov EÚ pri ochrane klímy. Rozhodujúcim faktorom je nájsť vyvážený „energetický mix“. K iniciatíve na vytvorenie Únie pre Stredozemie sa H. - G. Pöttering vyjadril, že by určite nemala byť konkurenciou pre existujúci rámec spolupráce krajín EÚ s krajinami Stredozemia (tzv. Barcelonský proces) a nemala by mať vlastnú inštitucionálnu štruktúru. Namietal, že EP nebol na summit 13. júla 2008 v Paríži prizvaný. Predseda EP upozornil tiež na význam ratifikačného procesu Lisabonskej zmluvy a ocenil päť členských štátov, ktoré už zmluvu ratifikovali.

*  *  *

Spustenie nového cyklu obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť 
(2008 – 2010)

ER spustila druhý trojročný cyklus Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť (2008 – 2010), zameraný na jej implementáciu. Základom obnovenej Lisabonskej stratégie ostávajú štyri prioritné oblasti dohodnuté na jarnom summite v roku 2006:
1.	investovanie do znalostí a inovácií;
2.	uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä malých a stredných podnikov;
3.	investovanie do ľudí a modernizácia trhov práce;
4.	energetika a zmena klímy.

ER potvrdila platnosť súčasných integrovaných usmernení (Broad Economic Policy Guidelines and Employment Guidelines). Odsúhlasila špecifické odporúčania pre jednotlivé členské štáty EÚ tak, ako ich vypracovala Rada na základe návrhov Komisie. Členské štáty by mali následne vo svojich národných programoch reforiem prijať konkrétne opatrenia k naplneniu jednotlivých politík vyplývajúcich z odporúčaní. 

Po roku 2010 bude naďalej potrebné na úrovni EÚ pokračovať v plnení záväzku k štrukturálnym reformám, trvalo udržateľnému rozvoju a sociálnej súdržnosti. ER preto vyzvala Komisiu, Radu a lisabonských národných koordinátorov, aby začali uvažovať o budúcnosti Lisabonskej stratégie v období po roku 2010.

SR sa stotožnila s prioritami Lisabonskej stratégie a vláda SR považuje ich plnenie za základný predpoklad pre zvýšenie inovačného potenciálu slovenskej ekonomiky, rozvoj vedomostnej spoločnosti a zabezpečenie nových a kvalitných pracovných miest pre obyvateľov Slovenska. Spomínané oblasti sú prepojené a pri ich paralelnom riešení tvoria integrovanú politickú stratégiu. Vláda SR sa sústreďuje na definovanie konkrétnych opatrení, ktoré zlepšia podnikateľské prostredie, vedecko-výskumnú infraštruktúru, celoživotné vzdelávanie so zámerom eliminovať vysokú dlhodobú nezamestnanosť a posilniť potenciál pracovného trhu. Zámery vlády SR v oblasti hospodárskej politiky sú reflektované 
v modernizačnom programe, ktorý reaguje na všetky dôležité výzvy v oblasti štrukturálnych politík. Jeho detailným rozpracovaním bude Modernizačný program Slovensko 21. Pôjde 
o základný strategický materiál SR v oblasti štrukturálnych politík, ktorý je pripravovaný v súvislosti s novým cyklom Lisabonskej stratégie na jeseň tohto roku. Ten detailne rozpracuje odporúčania prezentované ER a definuje konkrétne opatrenia na najbližšie tri roky. Ich cieľom bude ďalej posilniť investície do vzdelávania, vedy a inovácií, skvalitniť ich inštitucionálny rámec, zlepšiť podnikateľské prostredie s dôrazom na malé a stredné podniky a modernizovať pracovné trhy.

Investovanie do znalostí a inovácií

Obnovenie Lisabonskej stratégie v roku 2005 prinieslo významné výsledky v oblasti výskumu, znalostí a inovácií. Na realizáciu ambícií v tejto oblasti je potrebné dosiahnuť pokrok v zvyšovaní investícií do vysokoškolského vzdelávania, inovácií a výskumu s cieľom dosiahnuť 3 % HDP na národnej úrovni v roku 2010 so zapojením súkromného sektora. Urýchlene sa musia realizovať kľúčové projekty ako satelitný navigačný systém GALILEO a Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT). Slovensko a Rakúsko predložili spoločnú kandidatúru na umiestnenie sídla EIT v Bratislave a vo Viedni. Na spoločnej kandidatúre sa dohodli premiéri obidvoch krajín Robert Fico a Alfred Gusenbauer počas ER 
13. – 14. 3. 2008. Do roku 2010 by mali členské štáty zabezpečiť prístup k vysokorýchlostnému internetu vo všetkých školách a vo svojich národných programoch reforiem by si mali stanoviť národné ciele na prístup k internetu pre domácnosti. Členské štáty musia odstrániť prekážky pre voľný pohyb znalostí zavedením „piatej slobody“, najmä posilnením cezhraničnej mobility výskumných pracovníkov, študentov, vedcov a vysokoškolských pedagógov. Treba zlepšiť rámcové podmienky pre inovácie vrátane zlepšenia prepojenia výskumu a priemyslu ako aj vytvorenia partnerstiev priamo medzi univerzitami a obchodnou sférou, napomáhať najlepším inovačným podnikom aj prostredníctvom poskytnutia rizikového kapitálu. 

Uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä malých a stredných podnikov

ER uvítala pokrok dosiahnutý v roku 2007 v oblasti lepšej právnej regulácie. Je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na zlepšenie konkurencieschopnosti európskych podnikov, najmä malých a stredných podnikov. V súlade so závermi ER z marca 2007 by sa malo zvýšiť úsilie o zníženie administratívneho zaťaženia vyplývajúceho z právnych predpisov EÚ o 25 % do roku 2012. Dosiahnutý pokrok bude hodnotený na jarnom zasadnutí ER v roku 2009. Mali by sa urýchlene prijať legislatívne návrhy v skrátenom konaní a súčasne by mala EK predkladať návrhy na ďalšie zníženie administratívneho zaťaženia. 

ER potvrdila, že jednotný trh ostáva zásadnou hybnou silou zvyšovania životnej úrovne európskych občanov a konkurencieschopnosti Európy v globalizovanej ekonomike. V záujme ďalšieho zlepšenia fungovania jednotného trhu je potrebné zamerať sa na kroky podporujúce rast a zamestnanosť prostredníctvom odstránenia zostávajúcich bariér pre štyri slobody. Treba tiež posilniť hospodársku súťaž v sieťových odvetviach (energetika, elektronické komunikácie), prijať primerané regulačné rámce a zlepšiť vzájomné prepojenie. K vytvoreniu skutočného jednotného trhu so službami je dôležité zabezpečiť ucelenú a včasnú transpozíciu a vykonávanie smernice o službách a zlepšiť fungovanie elektronického jednotného trhu zavedením cezhraničných interoperabilných riešení pre elektronický podpis a elektronické overovanie. 

Pre posilnenie politiky EÚ zameranej na malé a stredné podniky by mala Rada urýchlene posúdiť pripravovanú iniciatívu Small Business Act, ktorá v súlade s princípmi lepšej regulácie a zásadou „najprv mysli na malých“ stanoví integrovaný prístup k celému životnému cyklu malých a stredných podnikov a ktorej cieľom je posilniť ich rast a konkurencieschopnosť. 

Otvorené trhy a zdravé medzinárodné prostredie prispievajú k rastu a zamestnanosti a mali by byť vzájomne prospešné. EÚ by preto mala pokračovať v úsilí ovplyvňovať globalizáciu posilnením vonkajšieho rozmeru obnovenej lisabonskej stratégie vrátane zabezpečenia spoľahlivého prístupu k energii a strategickým surovinám.

Investovanie do ľudí a modernizácia trhov práce

Vo vedomostnom trojuholníku výskum – inovácie – vzdelávanie by sa mal posilniť vzdelávací prvok. Kľúčovou podmienkou úspechu Európy v globalizovanom svete je poskytovanie vysokokvalitného vzdelávania a väčšie a efektívnejšie investovanie do ľudského kapitálu a kreativity počas života ľudí. Toto môže premostiť a zjednodušiť prechod na znalostnú ekonomiku, zvýšiť počet a kvalitu pracovných miest a prispieť k pevným fiškálnym pozíciám. Uvedené mechanizmy predstavujú aj efektívny spôsob boja proti nerovnosti a chudobe a môžu prispieť k zníženiu nezamestnanosti mladých ľudí. ER očakáva od Komisie návrh obnoveného sociálneho programu, ktorý by mal zohrať kľúčovú úlohu pri posilnení sociálneho rozmeru lisabonskej stratégie. Bude sa vzťahovať aj na otázky ako mládež, vzdelávanie, migrácia a demografia a medzikultúrny dialóg. Vzhľadom na vzrastajúci nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily v mnohých odvetviach ER vyzvala Komisiu, aby predložila komplexné posúdenie budúcich požiadaviek na kvalifikovanú pracovnú silu v Európe do roku 2020, v ktorom zohľadní dôsledky technologických zmien a starnutia obyvateľstva a aby navrhla kroky na predvídanie budúcich potrieb.

ER vyzvala členské štáty, aby uplatnili dohodnuté spoločné zásady týkajúce sa flexiistoty v rámci svojich národných programov reforiem v roku 2008. Flexiistota prináša rovnováhu na trhu práce medzi flexibilitou a istotou. Zamestnancom i zamestnávateľom pomáha využiť príležitosti globalizácie. V kontexte vykonávania Európskeho paktu pre mládež je potrebné neustále venovať pozornosť zamestnanosti mladých ľudí a predovšetkým prechodu od vzdelávania k zamestnaniu. Je tiež potrebné pokračovať v úsilí o zosúladenie práce so súkromným a rodinným životom, o výrazné zmenšenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov a o vykonávanie Európskeho paktu pre rodovú rovnosť.

Zmena klímy a energetika

EÚ prijala v roku 2007 ambiciózne záväzky v politike zmeny klímy a v energetike. V roku 2008 stojí pred výzvou ich naplniť. Na konferencii o klíme, ktorá sa uskutočnila na Bali v Indonézii v decembri 2007 došlo k dôležitému prelomu a začal sa medzinárodný inkluzívny proces rokovaní. Je v plnej miere stanovený v cestovnej mape z Bali. EÚ sa zaviazala, že si na medzinárodnej úrovni udrží vedúcu pozíciu v oblasti zmeny klímy a energetiky a bude hybnou silou rokovaní o Rámcovom dohovore OSN o zmene klímy a jeho Kjótskom protokole, najmä na budúcej konferencii zmluvných strán v Poznani. Cieľom je zabezpečiť, aby sa v Kodani v roku 2009 dosiahla ambiciózna, globálna a komplexná dohoda o zmene klímy na obdobie po roku 2012, ktorá bude v súlade s cieľom EÚ obmedziť zvýšenie celosvetovej priemernej teploty na najviac 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. EÚ k tomuto cieľu veľkou mierou prispeje splnením všetkých cieľov stanovených na jarnom zasadnutí ER v roku 2007. Kľúčovou výzvou bude zabezpečiť, aby sa tento prechod 
k bezpečnému a trvalo udržateľnému nízkouhlíkovému hospodárstvu uskutočnil spôsobom, ktorý je v súlade s trvalo udržateľným rozvojom, konkurencieschopnosťou, bezpečnosťou dodávok, potravinovou bezpečnosťou, zdravými a trvalo udržateľnými verejnými financiami EÚ a hospodárskou a sociálnou súdržnosťou.

Ambiciózny balík návrhov Komisie z 23. 1. 2008 zameraný na vykonávanie záverov z jarného zasadnutia ER v roku 2007 je dobrým východiskovým bodom a základom pre dohodu. Komplexné rokovania Rady v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom by mali viesť k dohode o týchto návrhoch ako o jednotnom balíku do konca roka 2008. Tým by sa umožnilo ich prijatie počas súčasného legislatívneho obdobia Európskeho parlamentu, najneskôr začiatkom roka 2009. Rada by pritom mala mať na pamäti, že je dôležité zachovať rovnováhu v rámci balíka ako celku. Mala by vo svojej práci vychádzať zo zásad transparentnosti, hospodárskej efektívnosti, nákladovej efektívnosti, spravodlivosti 
a solidarity pri rozdeľovaní úsilia medzi členské štáty. Tiež by mala zohľadniť rozdielne východiskové pozície, podmienky a možnosti členských štátov, ako aj ich dosiahnuté výsledky. Rada by tiež mala rešpektovať potrebu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu 
v Spoločenstve. Komplexnosť energeticko-klimatického balíčka si vyžaduje mimoriadne pozorné analytické posúdenie potenciálnych vplyvov jeho implementácie v SR. Vláda SR 26. 3. 2008 prerokovala a schválila materiál „Návrh postupu prípravy pozície SR na rokovania o integrovanom klimaticko-energetickom balíčku EK“. Materiál predstavuje východiskový rámec pre prípravu pozície SR na ďalšie rokovania a prináša komplexnú informáciu o potenciálnych rizikách, ale aj príležitostiach, ktoré v podmienkach SR  praktická implementácia opatrení v balíčku predstavuje.

ER zdôraznila, že systém EÚ obchodovania s emisiami je podstatnou súčasťou integrovanej politiky v oblasti klímy a energetiky. Revidovaná smernica o systéme obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve by mala zvýšiť nákladovú efektívnosť nevyhnutného zníženia emisií. ER tiež podčiarkla potrebu flexibility pri plnení národných cieľov pre obnoviteľné zdroje energie a v tejto súvislosti poukázala na ich súlad s akčným plánom, ktorý prijala ER v marci 2007. V tejto súvislosti zdôrazňuje význam účinných národných podporných programov pre energie z obnoviteľných zdrojov. Je potrebné, aby sa energetickou politikou Spoločenstva a členských štátov zvýšila energetická efektívnosť a bezpečnosť dodávok.

Z pohľadu SR bolo na summite dôležité zohľadniť riziko presunu energeticky náročného priemyslu, ktorý je vystavený medzinárodnej konkurencii, do tretích krajín, tzv. „carbon leakage“. Tieto odvetvia v SR majú významný podiel na tvorbe HDP, ale aj súvisiacich sociálno-ekonomických parametroch, akými sú zamestnanosť a vyrovnávanie regionálnych rozdielov. ER považuje za potrebné tento problém urýchlene analyzovať a riešiť v revidovanej smernici o systéme obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve tak, aby sa v prípade zlyhania medzinárodných rokovaní mohli prijať primerané opatrenia. Najlepším riešením tejto otázky zostáva naďalej medzinárodná dohoda. 

Cieľom návrhu regulačného rámca pre zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého je zabezpečiť, aby sa táto nová technológia využívala environmentálne bezpečným spôsobom. 

Pri plnení ambiciózneho cieľa v používaní biopalív je nevyhnutné vypracovať a uplatňovať účinné kritériá trvalej udržateľnosti na zabezpečenie komerčnej dostupnosti druhej generácie biopalív. V budúcnosti by sa mohli v súlade so závermi jarného zasadnutia ER v roku 2007 vziať do úvahy aj pri používaní iných foriem biomasy na získanie energie.

Základnou podmienkou pre bezpečné, trvalo udržateľné a konkurenčné dodávky energie v Európe je efektívny, plne fungujúci a prepojený vnútorný trh s energiami. ER preto vyzvala Radu EÚ, aby s cieľom dosiahnuť politickú dohodu do júna 2008 vychádzala z nedávneho pokroku dosiahnutého na treťom balíku o vnútornom trhu s plynom a elektrickou energiou a v plnej miere pritom zohľadnila závery z jarného zasadnutia ER v roku 2007.

ER pripomenula význam, ktorý pripisuje posilneniu energetickej bezpečnosti EÚ a jej členských štátov. Je potrebné pokračovať v práci na ďalšom vytváraní vonkajšieho rozmeru energetickej politiky pre Európu na obdobie rokov 2007 – 2009. ER uvítala dosiahnutý pokrok uvedený v správe o súčasnom stave predloženej Rade. ER považuje za osobitne dôležité, aby EÚ a jej členské štáty hovorili s tretími krajinami o otázkach týkajúcich sa energetiky jednotným spôsobom.

ER uvítala spoločnú správu vysokého predstaviteľa J. Solanu a Európskej komisie 
o vplyve klimatických zmien na medzinárodnú bezpečnosť. Dôsledky zmeny klímy už dnes vyvolávajú rôzne formy konfliktov v jednotlivých častiach sveta, ktoré sa v budúcnosti budú len vyostrovať a eskalovať. Ich potenciálnymi následkami môžu byť nedostatok vody, strata oblastí vhodných na poľnohospodárske využívanie, efekty migrácie, dezertifikácia, alebo zvyšovanie hladín morí a oceánov. Ustupujúce pobrežie a zaplavenie rozľahlých oblastí môže otvoriť otázky demarkácie hraníc, preto ER už v súčasnosti upozorňuje na potrebu revízie existujúceho morského práva, pričom uvádza, že EÚ by mala byť v tejto otázke lídrom. Dokument odporúča zefektívnenie včasného varovania a krízového manažmentu. ER vyzvala Radu EÚ, aby dokument preskúmala a najneskôr do decembra 2008 predložila odporúčania na vhodné nadväzné opatrenia.

Stabilita finančných trhov

ER schválila predbežnú správu Rady pre hospodárske a finančné záležitosti o stabilite finančného trhu. Podmienky v medzinárodnom finančnom systéme zostávajú labilné. V nadväznosti na finančné otrasy sa však už od minulej jesene vykonali na finančných trhoch určité korekcie. Európska centrálna banka, orgány a finančné inštitúcie na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ konali s cieľom stabilizovať situáciu. Je nevyhnutné, aby banky a iné finančné inštitúcie urýchlene a úplne vykázali riziká strát súvisiace s ohrozenými aktívami a nástrojmi uvádzanými v podsúvahových položkách a straty. Je potrebné zlepšiť rámec pre obozretné podnikanie a riadenie rizík jednotlivých inštitúcií.

Napriek tomu, že hlavnú zodpovednosť za reakciu na otrasy na finančných trhoch nesie súkromný sektor, orgány v EÚ sú pripravené prijať regulačné opatrenia a opatrenia v oblasti dohľadu. Strategické opatrenia by sa mali zamerať na štyri oblasti: 1. zvýšenie transparentnosti pre investorov, trhy a regulátorov, 2. zlepšenie noriem pre oceňovanie, 
3. posilnenie rámca pre obozretné podnikanie a riadenie rizík vo finančnom sektore, 
4. zlepšenie fungovania trhu a motivačného systému vrátane úlohy agentúr poskytujúcich ratingy úverov. 

Súčasné otrasy zvýraznili potrebu ďalšieho posilňovania rámca finančnej stability prostredníctvom skvalitnenia dohľadu nad obozretným podnikaním a zlepšenia nástrojov riadenia finančných kríz. ER vyzvala Radu pre hospodárske a finančné záležitosti, aby urýchlene a úplne realizovala program činnosti dohodnutý na jeseň 2007. To zahŕňa dosiahnutie ďalšieho pokroku na jar 2008 v oblasti finančného dohľadu a v oblasti reagovania na cezhraničné finančné krízy. 

Okrem toho by sa mali na úrovni EÚ aj na medzinárodnej úrovni skvalitniť systémy včasného varovania a mala by sa posilniť úloha Medzinárodného menového fondu v oblasti dohľadu nad makrofinančnou stabilitou. EÚ by mala v otázkach súvisiacich so stabilitou finančných trhov úzko spolupracovať s medzinárodnými partnermi na príslušných fórach.

Rozsiahle zhodnotenie pokroku v otázkach súvisiacich so stabilitou finančných trhov by sa malo vykonať v apríli 2008. ER sa vráti k týmto otázkam najneskôr na jeseň 2008.

ER uvítala oznámenie Komisie o štátnych investičných fondoch. EÚ sa zaväzuje podporovať otvorené globálne investičné prostredie založené na voľnom pohybe kapitálu a efektívnom fungovaní globálnych kapitálových trhov. Štátne investičné fondy doteraz plnili veľmi užitočnú funkciu ako zdroje kapitálu a likvidity s dlhodobou investičnou perspektívou. ER podporuje cieľ, aby sa na medzinárodnej úrovni dohodol dobrovoľný kódex pravidiel pre štátne investičné fondy a vymedzili zásady pre prijímajúce krajiny.

Ostatné

ER prijala v rámci záverov vyhlásenie o Barcelonskom procese: Únii pre Stredozemie. Princíp Únie pre Stredozemie bol schválený na základe spoločne prezentovaného návrhu Francúzska a Nemecka. Únia bude rozšírením existujúceho rámca spolupráce s krajinami Stredozemia (tzv. Barcelonského procesu) o oblasti kultúry, hospodárskeho rastu, bezpečnosti a životného prostredia. Bude zahŕňať členské štáty EÚ a štáty na pobreží Stredozemného mora, ktoré nie sú členmi EÚ. ER vyzvala Komisiu, aby so zreteľom na pripravovaný summit 13. júla 2008 v Paríži predložila Rade EÚ potrebné návrhy na vymedzenie spôsobov fungovania procesu. Tento proces sa bude nazývať „Barcelonský proces: Únia pre Stredozemie“.

Ministri zahraničných vecí na separátnej pracovnej večeri zhodnotili situáciu v Afganistane a ministri financií na separátnom rokovaní diskutovali o makroekonomickej dimenzii ľudského kapitálu. 

Počas summitu predseda vlády SR Robert Fico uskutočnil sériu bilaterálnych rokovaní s partnermi z Českej republiky, Talianska, Rakúska a Spojeného kráľovstva, najmä k zavedeniu jednotnej meny euro v SR. S predsedom EK J. M. Barrosom rokoval o otázke stanoviska Komisie k dobudovaniu jadrovej elektrárne v Mochovciach. K žiadosti o skoré vyjadrenie Komisie sa pripojil aj taliansky predseda vlády Romano Prodi. 

Európska rada schválila dokumenty v oblasti Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, v oblasti energetiky a zmeny klímy, k stabilite finančných trhov a prijala Správu o pokroku EÚ v roku 2007. 

Záver

Európska rada prijala závery k spusteniu nového cyklu Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, pre oblasť zmeny klímy a energetiky a k stabilite finančných trhov. Súčasťou záverov je vyhlásenie o Barcelonskom procese: Únii pre Stredozemie. Európska rada tiež schválila dokumenty v oblasti Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, v oblasti energetiky a zmeny klímy, k stabilite finančných trhov a prijala Správu o pokroku EÚ v roku 2007. 

	Materiál má bezprostredný vplyv vo finančnej, ekonomickej, environmentálnej oblasti a v podnikateľskom prostredí. Konkrétne dôsledky plnenia záväzkov v jednotlivých oblastiach budú vypracované príslušnými rezortmi. Úloha analyzovať závery Európskej rady a rozpracovať ich do konkrétnych opatrení je súčasťou uznesenia predkladaného materiálu. 

*  *  *