Predkladacia správa

           Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky Návrh na podpis Rámcového dohovoru Rady Európy o hodnote kultúrneho dedičstva pre spoločnosť s výhradou ratifikácie. 
 
            Dňa 13. októbra 2005 bol na 941. zasadnutí Výboru delegátov ministrov Rady Európy prijatý Rámcový dohovor Rady Európy o hodnote kultúrneho dedičstva pre spoločnosť (ďalej len „Dohovor“). Dohovor bol otvorený na podpis dňa 27. októbra 2005 vo Faro v Portugalsku. Dohovor je záväzným právnym dokumentom Rady Európy, zavádzajúcim princípy tvorby politiky ochrany kultúrneho dedičstva a prístupu ku kultúrnemu dedičstvu, najmä v kontexte práv a povinností obyvateľov ako osôb, požívajúcich výhody všetkých foriem kultúrneho dedičstva. Dohovor považuje kultúrne dedičstvo za súčasť kultúrneho kapitálu a ako také ho kladie do centra pozornosti kultúrnej verejnosti.
 
            Dohovor je medzinárodnou prezidentskou zmluvou. V zmysle čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky je to medzinárodná zmluva o ľudských právach a základných slobodách, na platnosť ktorej sa vyžaduje pred ratifikáciou súhlas Národnej rady Slovenskej republiky. V zmysle čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky má prednosť pred zákonmi.
 
Slovenská republika pristupuje k Dohovoru s cieľom upriamiť pozornosť širokej verejnosti na jednotlivé prvky nášho kultúrneho dedičstva. V súčasnosti sme svedkami nového pohľadu na kultúrne dedičstvo, stojace v centre novej vízie trvalo udržateľného rozvoja. Kultúra, a najmä kultúrne dedičstvo budú onedlho motormi spoločenského a ekonomického rozvoja.
 
V súčasnosti je napriek kvalitnej legislatívnej úprave kultúrne dedičstvo často vnímané cez prizmu záťaže, ktorú musia jeho vlastníci znášať a ktorá zasahuje do ich vlastníckych práv. Spoločnosť ako celok si neuvedomuje potenciál, ktorý jednotlivé prvky kultúrneho dedičstva majú. Postupne však začína prevládať vedomie, že pre kvalitný spoločenský rozvoj je nevyhnutný kontakt s trvalými hodnotami, ktoré popri hnuteľných či nehnuteľných kultúrnych pamiatkach, predstavujúcich doklad vysokého stupňa schopností našich predkov a predmetoch, ktoré môžeme vidieť v múzeách a galériách alebo knižničných a archívnych fondoch predstavujú aj autentické prejavy nehmotného kultúrneho dedičstva. Aby však kultúrne dedičstvo vo všetkých svojich podobách prežilo, musí spoločnosť vynakladať spoločné úsilie o jeho zachovanie. Spoločná zodpovednosť je jedným z predpokladov vnímania kultúrneho dedičstva, ktorý je postulovaný aj v Dohovore. V prístupe ku kultúrnemu dedičstvu sa ako veľké pozitívum prejavuje synergický efekt, vyplývajúci z rozdielnych možností, kompetencií a predpokladov, ktorými disponuje verejný sektor, súkromný sektor, ako aj mimovládne organizácie. Podpora kultúrnej diverzity ako jedného z prejavov vnímania kultúrneho dedičstva bez predsudkov, spolu so zabezpečením rovného prístupu ku kultúrnemu dedičstvu patria medzi spoločné európske hodnoty, ku ktorým by sa Slovenská republika ako člen Rady Európy mala prihlásiť.
 
Ratifikáciou Dohovoru sa Slovenská republika zaviaže podniknúť konkrétne kroky vedúce k zvýšeniu pozornosti verejnosti vo vzťahu ku kultúrnemu dedičstvu, k budovaniu mierumilovnej a spravodlivej spoločnosti, prispeniu k trvalo udržateľnému rozvoju a podpore kultúrnej diverzity. Okrem možných opatrení v oblasti legislatívy, perspektívne spočívajúcich v novelizácii príslušných zákonov bude potrebné vyrovnať sa s požiadavkami Dohovoru najmä v oblasti manažmentu kultúrneho dedičstva. Osobitná pozornosť bude musieť byť venovaná otázke sprístupnenia, propagácie a popularizácie kultúrneho dedičstva na viacerých úrovniach spoločnosti, t.j. aj v rámci marginalizovaných komunít. Implementácia si vyžiada i opatrenia ekonomického charakteru, ktoré však budú hradené v rámci rozpočtových kapitol organizácií zriadených Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky. Z dôvodu zasadenia jednotlivých prvkov kultúrneho dedičstva v krajine sa javí nevyhnutnou spolupráca s rezortom životného prostredia. Implementácia predpokladá naštartovanie procesu, v ktorom si v priebehu krátkeho obdobia bude veľká časť objektov kultúrneho dedičstva schopná zabezpečiť zdroje na svoj chod z iných zdrojov ako zdrojov zriaďovateľa.
 
Dohovor zodpovedá záujmom zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Je v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky a všeobecnými zásadami medzinárodného práva, ako aj medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky vyplývajúcimi z iných medzinárodných dokumentov. 
          
          Vykonanie obvyklých formálnych úkonov súvisiacich s podpisom Dohovoru s výhradou ratifikácie zabezpečí Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky ako odborný gestor dohovoru,  a to v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.
          
          V tejto fáze procesu sa vláde Slovenskej republiky predkladá Dohovor na vyslovenie súhlasu s jeho podpisom. Po jeho podpísaní bude Dohovor predložený na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky a opätovne na rokovanie vlády Slovenskej republiky. Doložka prednosti, doložka vybraných vplyvov a návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky budú pripojené pri opätovnom prerokovaní Dohovoru, kedy bude na rokovanie vlády Slovenskej republiky predložený materiál, ktorým sa bude navrhovať ratifikácia Dohovoru.  
 
          Prijatie Dohovoru bude mať bližšie nekvantifikovateľné pozitívne sociálne vplyvy a vplyvy na životné prostredie.