Predkladacia   správa

Materiál sa predkladá ako iniciatívny. Vychádza z programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky - aktívne podporovať zahraničnoobchodnú spoluprácu s vybranými krajinami Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky s prihliadnutím na ekonomické záujmy SR. 

MH SR ako garant všetkých hospodárskych zmlúv, považuje skvalitnenie právneho rámca medzi Slovenskou republikou a Tureckou republikou za dôležité opatrenie na podporu slovenského exportu. Uzatvorenie dohody vychádza z koncepcie zameranej na zintenzívnenie dvojstranných vzťahov s touto krajinou. 

           Medzi SR a Tureckou republikou bola uzatvorená Obchodná dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Tureckej republiky podpísaná 29. 8. 1975 v Prahe, Likvidačný protokol medzi vládou ČSSR a vládou Tureckej republiky, Protokol medzi vládou ČSSR a vládou Tureckej republiky o ukončení platnosti ustanovení Obchodnej zmluvy zo dňa 17. 1. 1931, vzťahujúcich sa k obchodu a Dlhodobá dohoda o hospodárskej, technickej, priemyselnej a vedeckej spolupráci medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Tureckej republiky podpísaná 6. 1. 1976 v Ankare. Okrem spomínaných dohôd z obdobia bývalej federácie bola v októbri 1997 podpísaná Dohoda o voľnom obchode medzi vládou SR a vládou Tureckej republiky. Z dôvodu harmonizácie legislatívy Slovenskej republiky s legislatívou EÚ pred vstupom Slovenskej republiky do EÚ bola platnosť všetkých uvedených zmluvných dokumentov ukončená. 

 Turecko možno z hľadiska hospodárskeho potenciálu zaradiť na rozhranie medzi rozvojovými a rozvinutými krajinami. Je to priemyselno-agrárny štát, ktorý v posledných pätnástich až dvadsiatich rokoch zaznamenal pomerne prudký ekonomický rozvoj. Hospodárstvo krajiny je zmesou moderného priemyslu a obchodu s tradičným poľnohospodárskym sektorom, ktoré v r. 2004 malo najväčší podiel na zamestnanosti obyvateľstva (35% - pri podiele na tvorbe HDP 11,7%). Ekonomika má silný a rýchlo rastúci súkromný sektor, aj keď štát si stále zachováva rozhodujúcu úlohu v priemysle, v bankovníctve, doprave a komunikáciách. Najrozšírenejším priemyselným odvetvím je textilný a odevný priemysel, ktorý však musí čeliť silnej konkurencii na medzinárodných trhoch. Automobilový a elektronický priemysel získavajú stále väčší význam vo vývoze. 

V posledných rokoch bola hospodárska situácia Turecka poznačená nepravidelným rastom ekonomiky a poruchami jej rovnováhy. Napriek dobrým výsledkom ekonomiky v období 2002 – 2004, ktoré pozitívne ovplyvnil aj obnovený záujem investorov, podpora MMF a prísna fiškálna politika, je hospodárstvo zaťažené vysokým dlhom a schodkom. Suma zahraničných investícií zostáva nízka (v priemere menej ako 1 miliarda USD ročne), ale ďalšie hospodárske a právne reformy a perspektíva vstupu do EÚ by mali vyvolať ich rast. Najväčšou politickou a hospodárskou výzvou budúceho desaťročia je členstvo Turecka v EÚ.             Z tohto pohľadu bolo veľmi dôležité, že v decembri 2004 Európska komisia rozhodla o začatí prístupových rozhovorov Turecka do EÚ dňom 3. októbra 2005. Spomínané rozhodnutie bolo veľmi pozitívne prijaté tiež domácim finančným trhom. 

Vzájomná hospodárska a obchodná spolupráca medzi SR a Tureckom je na pomerne vysokej úrovni, čo sa prejavuje aj na výške obratu zahraničnoobchodnej výmeny a na počte komoditných položiek. Obchodná výmena od roku 1996 neustále rastie a to tak v dôsledku rastu vývozu, ako aj dovozu. V roku 2004 sa Turecko zaradilo na 22. miesto v obrate SR (3. miesto medzi tzv. rozvojovými krajinami za ČĽR a Južnou Kóreou), na 22. miesto v slovenskom vývoze a na 24. miesto v dovoze. Obrat vzájomnej obchodnej výmeny dosiahol za rok 2004 hodnotu 11,4 miliardy Sk pri aktívnom salde obchodnej bilancie. 

V slovenskom vývoze do Turecka majú v posledných rokoch dominantnú úlohu výrobky zo železa a ocele, najmä ploché valcované plechy z US. S. Košice. Ďalšie významné položky nášho exportu boli priadza z umelých vlákien,  munícia (bomby, granáty, torpéda, míny), želatína, časti a súčasti motorových vozidiel, čokoláda a čokoládové výrobky, sústruhy, guľkové, valčekové a ihlové ložiská, bezšvíkové rúry, rúrky a duté profily a cestné stroje.

Z Turecka sa do SR dovážajú najmä osobné automobily, motorové vozidlá na dopravu desiatich a viacerých osôb, chrómové rudy a ich koncentráty, vzduchové čerpadlá a vývevy, lieky, citrusové ovocie, TV prijímače, pneumatikové kordové textílie, čerstvé a sušené orechy.

Ekonomicko-obchodné vzťahy s touto krajinou sú veľmi perspektívne. Vo vývoze SR sa popri existujúcich komoditách, za predpokladu konkurenčných cien a štandardnej kvality majú možnosť uplatniť ďalšie komodity z nasledovných oblastí: 
-	strojárstvo (dodávky pre výstavbu elektrární, zemné a obrábacie stroje, subdodávky
       pre automobilový priemysel), 
-	chemický a farmaceutický priemysel (napr. syntetické vlákna, gumárenský  priemysel),
-	hutnícky priemysel (má dominantný podiel na slovenskom vývoze do Turecka),
-	elektrotechnický, sklársky, papierenský priemysel a stavebníctvo.
Exportné možnosti pre SR existujú aj vo vývoze investičných celkov alebo pri vytváraní výrobných kooperácií v Turecku, a to najmä v oblasti potrubných, vodohospodárskych stavieb a energetiky. Príkladom je úspešné zapojenie sa firiem Istroenergo Levice a SES Tlmače do výstavby elektrární v Turecku.

Podpisom novej dohody, ktorou sa zriadi aj Spoločná komisia pre hospodársku spoluprácu, sa rozširujú predpoklady pre intenzívnejší rozvoj obchodných a hospodárskych vzťahov a pre priame obchodné väzby medzi podnikateľskými a obchodnými subjektmi  oboch krajín bez nutnosti využívania sprostredkovateľských služieb subjektov z tretích krajín. 

Na materiál sa nevzťahuje obmedzenie prístupu k informáciám podľa § 11 ods. 1 písm. b, zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, keďže dohoda bude po nadobudnutí platnosti uverejnená v Zbierke zákonov Slovenskej republiky v zmysle zákona   č. 1/1993 Z .z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky. 

         Predkladaná dohoda je v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky, reviduje jej bilaterálnu zmluvnú základňu, jej plnenie nemá dopad na štátny rozpočet a nie je v rozpore s jednotnou obchodnou politikou a inými pravidlami EÚ. Výdavky spojené s činnosťou a zasadaniami Slovensko-tureckej zmiešanej hospodárskej komisie budú zabezpečované v rámci príslušných zainteresovaných rozpočtových kapitol na jednotlivé roky. Materiál nemá finančný, ekonomický a environmentálny vplyv, ani vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie.
         Anglické znenie dohody bolo dohodnuté a odsúhlasené na expertnom rokovaní zástupcov oboch strán.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa odporúča, aby vláda SR schválila návrh Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Tureckej republiky o hospodárskej spolupráci.