Predkladacia správa

          Delegácia SR vedená predsedníčkou vlády SR sa dňa 9. decembra 2011 zúčastnila zasadnutia Európskej rady v Bruseli.
 
           V rámci diskusie o hospodárskej politike sa hlavy štátov a predsedovia vlád 17 členských štátov eurozóny dohodli na vytvorení medzivládnej fiškálnej dohody. Ďalších 6 krajín EÚ vyjadrilo záujem sa k dohode pripojiť. Veľká Británia účasť na dohode odmietla, pričom Česká republika, Švédsko a Maďarsko ešte zvažujú, či dohodu o posilnení rozpočtovej disciplíny podpíšu. 
           Spomínaná nová fiškálna dohoda má priniesť značne posilnenú koordináciu hospodárskych politík krajín eurozóny a bude znamenať predovšetkým zavedenie nového fiškálneho pravidla, t. j. okrem podmienky zaviesť tzv. dlhovú brzdu, kedy verejný dlh nesmie prekročiť úroveň 60% HDP, členské štáty zavedú pravidlo vyrovnaného rozpočtu na ústavnej alebo inej rovnocennej úrovni, pričom štrukturálny deficit nesmie prekročiť 0,5% HDP. Nová dohoda tiež prinesie prísnejšie uplatňovanie čl. 126 Zmluvy o fungovaní EÚ týkajúceho sa procedúry nadmerného deficitu. V prípade, že členský štát eurozóny prekročí stanovené limity ohľadom dlhu a deficitu, automaticky sa voči nemu začne uplatňovať procedúra nadmerného deficitu. Fiškálna dohoda tiež obsahuje záväzok promptne preskúmať nové návrhy nariadení Európskej komisie z 23. novembra 2011 o monitorovaní a vyhodnotení návrhov rozpočtov členských štátov a o posilnenom ekonomickom a rozpočtovom dohľade. Fiškálna dohoda by mala byť podpísaná v marci 2012. Na marcovom zasadnutí Európskej rady by tiež mala byť predstavená finálna správa predsedu Európskej rady, predsedu Európskej komisie a predsedu Euroskupiny k ďalšiemu posilneniu fiškálnej integrácie a k úprave vzťahov medzi EÚ17 a EÚ10.
            V súvislosti s užšou koordináciou politík a riadenia v eurozóne bola dosiahnutá dohoda koordinácii všetkých hlavných hospodárskych reforiem na úrovni eurozóny a najmenej dvakrát ročne sa budú konať aj samity eurozóny. Ďalej budú posilnené existujúce stabilizačné mechanizmy a to prostredníctvom pákovania EFSF dvomi spôsobmi (dohodnutými ministrami financií eurozóny na zasadnutí Euroskupiny 29. novembra 2011) a urýchlením vstupu Zmluvy o ESM do platnosti o rok skôr ako sa pôvodne plánovalo, teda v júli 2012, po jej ratifikácii v členských krajinách. EFSF zároveň zostane aktívny až do polovice roku 2013 a bude financovať prebiehajúce programy. Celkový strop EFSF/ESM (500 mld. eur) bude prehodnotený v marci 2012. Krajiny eurozóny a ďalšie členské štáty EÚ do 10 dní od konania samitu potvrdia poskytnutie dodatočných zdrojov pre Medzinárodný menový fond (MMF) vo forme bilaterálnych pôžičiek v objeme do 200 mld. eur. V súvislosti so zefektívnením zmluvy o ESM bola tiež dosiahnutá dohoda, že zapojenie súkromného sektora (PSI) sa bude riadiť zásadami MMF a bude zakomponované v preambule zmluvy o ESM. 
V rámci samotného rokovania k záverom o hospodárskej politike, členské štáty znovu pripomenuli dôležitosť pokroku v oblastiach podporujúcich rast Únie: Akt o jednotnom trhu, elektronický jednotný trh a zníženie celkového regulačného zaťaženia pre malé a stredné podniky a mikropodniky. 
           V rámci diskusie k energetike sa zasadnutie Európskej rady sústredilo na opatrenia, ktoré boli ER stanovené vo februári 2011. Tieto opatrenia sa týkajú dobudovania vnútorného trhu s energiami do roku 2014, zvýšenia energetickej efektívnosti, rozvoja infraštruktúry a zabezpečenia súladu a súdržnosti vo vonkajších energetických vzťahoch EÚ. Predmetom diskusie bola tiež priebežná správa EK o výsledkoch záťažových testov jadrových elektrární v EÚ. Európska rada vyzvala, aby sa do procesu bezpečnostných záťažových testov plne zapojili všetky krajiny susediace s EÚ a aby sa pokračovalo v práci na opatreniach v oblasti fyzickej ochrany jadrových materiálov a jadrových zariadení v EÚ ako aj v jej susedstve a aby bola finálna správa predložená do júna 2012.
V súvislosti s rozširovaním a procesom stabilizácie a pridruženia Európska rada schválila závery Rady pre všeobecné záležitosti z 5. decembra 2011. Na zasadnutí bola diskutovaná najmä časť záverov venovaná Srbsku. V tomto kontexte bol prijatý kompromisný návrh, aby Rada po predchádzajúcom preskúmaní vo februári 2012 prijala rozhodnutie, ktorým sa Srbsku udelí štatút kandidátskej krajiny, a ktoré ER potvrdí na svojom zasadnutí v marci 2012.
Lídri EÚ 27 tiež vyzvali Radu, aby prijala rozhodnutie o vstupe Bulharka a Rumunska do schengenského priestoru čím skôr a ak to bude potrebné, Európska rada sa k téme vráti  na svojom zasadnutí v marci 2012. 
Európska rada tiež opätovne zdôraznila obavy v súvislosti s iránskym jadrovým programom a pri tejto príležitosti odsúdila útoky na zastupiteľský úrad Veľkej Británie v Iráne. Vyjadrila tiež znepokojenie z pokračujúcej represie obyvateľov zo strany sýrskeho režimu. Nadväzujúc na výsledky konferencie o Afganistane v Bonne potvrdila záväzok EÚ angažovať sa v Afganistane aj po roku 2014.
 
           Materiál nemá priamy vplyv na verejné financie, hospodársku a podnikateľskú sféru, životné prostredie a zamestnanosť.