Dôvodová správa 

Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 718/2004 Z. z. sa predkladá ako iniciatívny materiál.
Cieľom návrhu zákona je pozitívne vymedziť poistencov, za ktorých platí poistné štát z dôvodu zjednotenia vymedzenia pojmu poistenca ako aj zosúladenia v čo najširšej miere vymeriavacích základov pre jednoduchšiu činnosť v praxi pri výpočte odvodov na zdravotné poistenie ako aj na sociálne poistenie. Súčasne návrh odstraňuje aj nerovné postavenie v určitých kategóriách poistencov a znižuje výdavky na poistné platené štátom. Štát už nebude platiteľom za osoby tzv. „dobrovoľne nezamestnané“.
Obsahom návrhu je stanovenie jasných pravidiel pri ročnom zúčtovaní poistného a taktiež spresnenie oznamovacích povinností poistenca aj platiteľa poistného.

           Návrh zákona nezakladá nároky na verejné financie, je v súlade s prioritami a cieľmi hospodárskej politiky, nemá vplyv na životné prostredie. Návrh zákona nebude mať vplyv na zamestnanosť. 
	Pozitívnym vymedzením poistencov, za ktorých platí poistné štát (poistenci štátu) v novele zákona 580/2004 Z. z. nastane zmena v platbe štátu  za týchto poistencov spôsobená hlavne vyčlenením dobrovoľne nezamestnaných osôb z poistencov štátu, čím sa počet poistencov štátu zníži cca. o 180 tis. osôb.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, so zákonmi ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

 

 

Osobitná časť

K článku I

K bodu 1	 
	Ustanovenie dopĺňa do osobného rozsahu verejného zdravotného poistenia osoby, ktoré sa stanú, resp. sa už stali poistencami na území Slovenskej republiky na základe legislatívy Európskej únie. Na druhej strane sa z osobného rozsahu pre ten istý dôvod vypúšťajú osoby, ktoré poberajú dôchodky z členských štátov, nakoľko sa stali poistencami týchto štátov a zdravotnú starostlivosť poskytnutú v Slovenskej republike im budú uhrádzať tieto členské štáty.

K bodu 2	 
	V nadväznosti na úpravu v bode 1 sa definujú niektoré pojmy. Odlišne sa upravuje posudzovanie poistenia osôb pre členské štáty. Poistencami verejného zdravotného poistenia nie sú osoby, ktoré sa zdržiavajú viac ako 6 mesiacov v cudzine, vrátane členského štátu Európskej únie a ktoré sú zdravotne poistené v cudzine, vrátane členského štátu Európskej únie alebo majú komerčné poistenie liečebných nákladov počas pobytu v cudzine, s výnimkou členského štátu Európskej únie. 

K bodu 3	 
	Spresnenie dní, kedy vzniká skutočnosť zakladajúca vznik verejného zdravotného poistenia.

K bodu 4	 
	V nadväznosti na úpravu v bode 1 je potrebné doplniť skutočnosť zakladajúcu vznik verejného zdravotného poistenia pre osoby s trvalým pobytom na území Slovenskej republike.

K bodu 5	 
	Dopĺňajú sa skutočnosti, ktoré vedú k vzniku verejného zdravotného poistenia pre osoby, ktoré nemajú na území Slovenskej republiky trvalý pobyt.

K bodu 6	
	Zmena nastala z dôvodu prekrývania dátumov zániku verejného zdravotného poistenia na území Slovenskej republiky a dátumov vzniku zdravotného poistenia v inom štáte.

K bodu 7	 
	Rovnako ako v bodoch 4 a 5 sa musia aj v § 5 doplniť skutočnosti dôležité pre zánik verejného zdravotného poistenia pre osoby, ktoré majú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, napríklad zrušenie trvalého pobytu.

K bodu 8	 
Odlišne sa upravuje spôsob prihlasovania osôb vo výkone väzby, vo výkone trestu odňatia slobody, ktoré nemajú možnosť splniť túto povinnosť sami za seba. 

K bodu 9	
	Upresňuje sa situácia, keď poistenec podal prihlášku vo viacerých zdravotných poisťovniach. Príslušná zdravotná poisťovňa bude tá, v ktorej ako prvej  tento poistenec podal prihlášku alebo ktorá mu potvrdila prihlášku ako prvá.
 
K bodu 10	 
	V § 4 sú obsiahnuté skutočnosti zakladajúce vznik verejného zdravotného poistenia, na základe ktorých je poistenec povinný podať prihlášku do zdravotnej poisťovne, ktorú si vyberie. Tieto ustanovenia určujú trvanie verejného zdravotného poistenia. Ak poistenec povinnosť podať prihlášku nesplní alebo si ju splní oneskorene, stáva sa poistencom zdravotnej poisťovne až potvrdením tejto prihlášky, ale poistné je povinný platiť odo dňa vzniku skutočnosti a z dôvodu neprihlásenia sa mu vzniká nedoplatok. Poisťovňa má právo uplatniť si nárok na poistné od prvého dňa vzniku tejto skutočnosti. Cieľom je vyhnúť sa špekuláciám poistencov neplatiť poistné a prihlásiť sa a začať platiť poistné až v prípade, že potrebujú zdravotnú starostlivosť

K bodu 11	
	Zdravotná poisťovňa má právo odmietnuť prihlášku len v prípade, že je poistenec poistencov v inej zdravotnej poisťovni. Nie je možné odmietnuť prihlášku z dôvodu veku alebo zdravotného stavu poistenca. Preto je potrebné presne upraviť systém potvrdzovania a odmietania prihlášok zdravotnou poisťovňou v odseku 10. 

K bodu 12	 
	V prípade, že poistenec zmení zdravotnú poisťovňu, táto by mala vedieť údaje z účtu poistenca. Tieto údaje sú konkretizované v zákone, ktorým sa mení a dopĺňa zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 719/2004 Z. z.

K bodu 13	 
	Legislatívno-technická úprava.

K bodu 14	 
	V nadväznosti na úpravu v bode 9 sa dopĺňa do ustanovenia aj čas, ktorý je v dnešnej pretechnizovanej spoločnosti veľmi dôležitým a určujúcim indikátorom.

K bodu 15	 
	Upresňuje sa uvádzanie údajov na prihláške o cudzincoch, ktorí nemajú v čase prihlasovania pridelené rodné číslo.

K bodu 16	 
	Doplňujúca úprava v nadväznosti na bod 8.

K bodu 17	 
	Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na bod 8.

K bodu 18	 
	Doplňujúca úprava v nadväznosti na bod 10.
 
K bodu 19	 
 	Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na bod 8.

K bodu 20	
	Upresnenie ustanovenia v nadväznosti na zmenu v zákone č. 581/2004 Z. z., nie je v pôsobnosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou rozhodovať o nárokoch, ktoré sa uplatňujú na súde. Nárok na úhradu nákladov za túto zdravotnú starostlivosť si zdravotná poisťovňa môže uplatňovať súdnou cestou.

K bodu 21	
	Vymedzuje sa pojem tzv. dobrovoľne nezamestnanej osoby, čím sa obmedzuje miera solidarity. Filozofiou zákona je, že za každého poistenca musí byť zaplatené a zároveň systém je solidárny. To znamená, že štát platí za osoby, ktoré si nedokážu platiť za seba samé z dôvodu, že už (dôchodcovia) alebo ešte (deti) nie sú ekonomicky aktívne, alebo nemajú možnosť byť ekonomicky aktívne (nezamestnaní) alebo v určitých situáciách nemôžu byť ekonomicky aktívne (nemocenské, starostlivosť o blízku osobu, atď). 
Dobrovoľne nezamestnaná osoba nie je zamestnancom ani samostatne zárobkovo činnou osobou podľa tohto zákona a nie je osobou, za ktorú platí poistné štát – to znamená, že nie je odkázaná na pomoc sociálneho systému štátu. Pokiaľ si osoby, ktoré sú poistencami verejného zdravotného poistenia dokážu zabezpečiť prostriedky na obživu aj bez prihlásených zdaniteľných príjmov a nepoberajú dávky zo sociálneho zabezpečenia, zákon im ukladá povinnosť prispievať do systému, úhradou poistného.

K bodu 22	 
	Legislatívno-technická úprava.

K bodu 23	
	Za zamestnanca sa považuje aj konateľ spoločnosti s ručením obmedzením, ako aj členovia správnych rád, dozorných rád a kontrolných komisií. Zosúladenie s definíciou zamestnanca v systéme sociálneho zabezpečenia. 

K bodu 24	 
Spresňuje sa definícia zamestnanca, za ktorého sa považujú osoby v riadnom pracovnom pomere, teda nie osoby, ktoré vykonávajú činnosť na základe dohôd uzavretých mimo riadneho pracovného pomeru. 

K bodu 25	
V nadväznosti na bod 23 sa konateľ vypúšťa z definície samostatne zárobkovo činnej osoby, pretože podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o daniach z príjmov nemá príjmy z tejto činnosti zdaňované ako príjmy z podnikania.
Definícia samostatne zárobkovo činnej osoby sa dáva do súladu s § 6 zákona č. 595/2003 Z. z. o daniach z príjmov, pričom sa rozširuje okruh osôb, ktoré platia poistné z vykonávania činností, ktoré nie sú živnosťou ani podnikaním, napr. sprostredkovatelia doplnkového a starobného dôchodkového sporenia a stavebného sporenia, atď. 

K bodu 26	 
	Upresňuje sa definícia osoby – umelca a podmienok, kedy sa považuje za samostatne zárobkovo činnú osobu a je povinná sa prihlásiť a platiť poistné podľa tohto zákona. Cieľom bolo vyňať také osoby, ktoré vykonávajú umeleckú a inú tvorivú činnosť ale v súlade s filozofiou zákona by nemali byť považované za samostatne zárobkovo činné osoby podľa tohto zákona, napr. dieťa, ktoré namaľuje obrázok. Zaradenie týchto osôb medzi „dobrovoľne nezamestnané osoby“ by znamenalo, odlišnú platbu poistného a diskriminačný prístup k rôznym povolaniam. 

K bodu 27	 
	V nadväznosti na doplnenie definícii pri zamestnancoch v bode 23, je potrebné to isté doplniť do odseku 5 k zamestnávateľom.

K bodu 28	 
	Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na bod 8.

K bodu 29	 
	Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na bod 2.

K bodu 30	 
	Pozitívnym zoznamom sa definujú osoby, za ktoré platí poistné štát v rámci solidárnosti systému zdravotného poistenia. Úprava je v súlade s filozofiou zákona, že za každú osobu by malo byť zaplatené poistné – teda aj za osoby dočasne práceneschopné, ktoré v čase choroby nemajú zdaňovaný príjem, z ktorého by platili poistné, za osoby, ktoré poberajú materské, ošetrovné, alebo u ktorých trvá potreba ošetrovania člena rodiny aj po skončení nároku na ošetrovné. Z okruhu osôb, za ktoré platí poistné štát boli vylúčené tie, ktoré sú v ekonomicky aktívnom veku a zároveň nepotrebujú sociálnu pomoc štátu. Predpokladá sa, že tieto osoby pracujú alebo študujú v zahraničí alebo žijú z majetku, príjmu partnera a pod.

K bodu 31	 
V nadväznosti na predchádzajúci bod 30, sa taxatívne definujú  prípady, kedy uvedené osoby prestávajú byť poistencami štátu. Pre osoby uvedené v odseku 10 je to v prípade, že
a)	sú tieto osoby samostatne zárobkovo činné; vtedy sa považujú za samostatne zárobkovo činné a platia poistné v súlade so zákonom, 
b)	ich príjem zo zamestnania alebo iných zdrojov podľa § 5 a 6 zákona o dani z príjmu dosahuje polovicu minimálnej mzdy, ktorá je definovaná len vo výške mzdy podľa § 2 ods. 1 písmeno b) zákona č. 90/ 1996 Z. z. o minimálnej mzde. 
Vzhľadom na termín „dosahuje“, to v súčasnosti znamená, že ak uvedená osoba zarobí 3250 Sk a viac za každý mesiac rozhodujúceho obdobia, prestáva byť poistencom štátu.

Prísnejšie podmienky sú upravené pre osoby uvedené v odseku 11. V tomto prípade platí, že tieto osoby nesmú byť zamestnané ani samostatne zárobkovo činné a zároveň nemajú iný príjem podľa § 5 a 6 zákona o dani z príjmu, ktorý dosahuje polovicu minimálnej mzdy  definovanú vo výške mzdy podľa § 2 ods. 1 písmeno b) zákona č. 90/ 1996 Z. z. o minimálnej mzde.  Stanovenia hranice platí obdobne ako vyššie.
Ostatné osoby sú presne definované s odkazmi na príslušné zákony, podľa ktorých nemôžu mať príjem alebo môžu mať príjem len v obmedzenej výške, ktorá nie je v rozpore s filozofiou predkladanej novely a vyššie spomenutými podmienkami pre posudzovanie ostatných osôb.
	Bez ohľadu na to, ktorý a koľko dôvodov pre zaradenie do zoznamu poistencov, za ktorých platí poistné štát je splnený, štát platí poistné za každú osobu len raz. 

Vzhľadom na niekoľko vymedzení minimálnej mzdy v zákone č. 90/1996 Z. z. o minimálnej mzde a možnú zmenu výšky minimálnej mzdy, sú presne definované podmienky pre aplikáciu jednotlivých ustanovení o jej výške.
V súvislosti s tým je vyriešené aj stanovovanie minimálnej mzdy za zamestnancov, ktorí 
a) sú v rozhodujúcom období dočasne práceneschopní, 
b) nemôžu vykonávať činnosť z dôvodu prekážok v práci na strane zamestnávateľa,
c) začali vykonávať činnosť v priebehu kalendárneho mesiaca,
d) majú dohodnutý kratší pracovný čas. 
Naopak, minimálna mzda sa nekráti v prípade neplateného pracovného voľna.

Obdobne, je vyriešené aj stanovovanie minimálnej mzdy za samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré
a) sú v rozhodujúcom období dočasne práceneschopné, 
c) začali vykonávať činnosť v priebehu kalendárneho mesiaca.

Výška minimálnej mzdy sa mení vždy až k 1. januáru nasledujúceho roka z dôvodu vykonávania ročného zúčtovania.  

K bodu 32	 a
K bodu 33		 

Definujú sa dve sadzby poistného pre zamestnanca. Pre príjmy podľa § 13 ods. 1 až 4 je to naďalej 4 + 10 %. V prípade ostatných príjmov novodefinovaných v § 13 ods. 5 si zamestnávateľ platí 14 % sám v plnom rozsahu, lebo v tomto prípade nevykonáva činnosť pre zamestnávateľa a jedná sa o príjmy podľa § 6 zákona č. 595/ 2003 Z. z. o dani z príjmov. Cieľom je zabrániť špekuláciám napr. v prípade umelcov, ktorí by sa mohli zamestnať na 1 Sk na čiastočný úväzok a zároveň poberať príjmy z umeleckej činnosti podľa § 6 bez prihlásenia sa ako samostatne zárobkovo činné osoby, z čoho by následne neplatili ani odvody na zdravotné poistenie. 

K bodu 34		 
	Vymedzuje sa sadzba poistného pre tzv. dobrovoľne nezamestnané osoby. 

K bodu 35		 
Z dôvodu potreby jednoznačnosti a v nadväznosti na ročné zúčtovania sa upresňuje začatie používania zvýhodnenej sadzby pre osoby so zdravotným postihnutím  a to za celý kalendárny mesiac, v ktorom sa táto osoba považovala za postihnutú aspoň jeden deň. 

K bodu 36		 
Upresňuje sa poznámka pod čiarou, čím sa definuje osoba, ktorá má nárok na zníženú sadzbu poistného. Táto sa vzťahuje na každého, kto je držiteľom preukazu ťažko zdravotne postihnutého bez ohľadu na to, či poberá kompenzáciu alebo je poberateľom invalidného dôchodku. 
V § 9 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ide o väzbu na posudkové kritériá ustanovené  zákonom č.  461 / 2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a zákonom č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podľa § 51 zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci o vymedzenie občanov s ťažkým zdravotným postihnutím na účely zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov- kompenzácie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia právnymi prostriedkami sociálnej pomoci.

K bodu 37		 
	Ustanovuje sa vymeriavací základ. Z definície vymeriavacieho základu zamestnanca bolo vypustené ustanovenie „za vykonanú prácu“ a v nadväznosti na to bolo následne možné vypustiť niektoré ustanovenia, napr. náhrada príjmu pri dočasnej neschopnosti bola z odseku vypustená, nakoľko ide o príjem, ktorý je oslobodený od dane z príjmu a preto ho nie je potrebné uvádzať medzi príjmami, ktoré sa nezapočítavajú do vymeriavacieho základu pre výpočet poistného na verejné zdravotné poistenie.
 
V odseku 5 bol v nadväznosti na komplikácie pri definovaní umelcov a autorov ako samostatne zárobkovo činnej osoby definovaný nový vymeriavací základ vo výške príjmov podľa § 6 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov. Z týchto príjmov si zamestnanec platí poistné sám vo výške 14%. Cieľom je zabrániť špekuláciám napr. v prípade umelcov, ktorí by sa mohli zamestnať na 1 Sk na čiastočný úväzok a zároveň poberať príjmy z umeleckej činnosti podľa § 6 bez prihlásenia sa ako samostatne zárobkovo činné osoby, z čoho by následne neplatili ani odvody na zdravotné poistenie. 

Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činných osôb sa z dôvodu ročného zúčtovania (a plánovaného ročného zúčtovania aj v systéme sociálneho zabezpečenia) ustanovuje vo výške polovice základu dane nezníženého o odvody na zdravotné a sociálne poistenie. Tieto odvody sú oslobodené od dane z príjmu a preto znižovali základ dane z príjmu, z ktorého sa následne v ročnom zúčtovaní mal počítať odvod na zdravotné poistenie. Novovypočítaný odvod však znovu upravoval základ dane a teda aj vymeriavací základ a došlo tak k zacykleniu sa.
Vymeriavací základ osoby tzv. dobrovoľne nezamestnanej a v spojení so sadzbou poistného sa definuje vo výške odvodu poistného, ktoré platí za vymenovaných poistencov štát. Takáto výška poistného bola stanovená s ohľadom na tendenciu niektorých osôb prihlásiť sa do evidencie nezamestnaných a vyhnúť sa tak plateniu odvodov na zdravotné poistenie, čím sa zvyšuje miera evidovanej nezamestnanosti. Druhým dôvodom je aj sociálne únosnejšia výška odvodu pre osoby, ktoré sú tesne nad hranicou pre zaradenie do sociálneho systému štátu.

Presnejšie sa definuje súbeh viacerých platiteľov poistného ako aj minimálneho a maximálneho vymeriavacieho základu. V prípade postupného súbehu zamestnania a samostatnej zárobkovej činnosti, bola ošetrená situácia nulového príjmu zo samostatnej zárobkovej činnosti, ktorá by za kombinácie určitých okolností nútila predchádzajúceho zamestnávateľa doplácať odvody aj za obdobie výkonu živnosti. 

Nanovo sa definuje vymeriavací základ pre zamestnávateľov z dôvodu problémov pri zaokrúhľovaní. 

Príklad: 
Firma zamestnáva 3 zamestnancov, za ktorých platí preddavky poistného na zdravotné poistenie. 
Každý z týchto troch zamestnancov dosiahol za január 2005 mzdu 10011,- Sk. 
Nezaokrúhlený preddavok poistného na zdravotné poistenie za zamestnávateľa podľa § 16 odst. 2 písmeno c) zákona a § 16 ods. 7 písmeno d) zákona je 10% z úhrnu vymeriavacích základov všetkých zamestnancov, t.j. ((3 x 10011,-) x 10) / 100 = 3003,30 Sk. Po zaokrúhlení podľa § 16 ods. 1 zákona je preddavok poistného za zamestnávateľa 3004,- Sk. 
Tento preddavok je podľa vyhlášky potrebné rozpísať jednotlivo na každého zamestnanca a zároveň na účet každého poistenca. Suma preddavku zamestnávateľa sa nedá rozdeliť na celé koruny (a ani na celé haliere) na jednotlivých zamestnancov alikvotne ich vymeriavacím základom. Ak sa pokúsime vypočítať preddavok poistného za zamestnávateľa jednotlivo pre každého zamestnanca, tak nezaokrúhlený preddavok na jedného zamestnanca 1001,10 Sk, alebo k sume preddavku na jedného zamestnanca 1002,- Sk po zaokrúhlení. Súčet takto spočítaných preddavkov by bol potom 3006,- Sk. Vznikal tak rozdiel. 

Upresňuje sa spôsob platenia poistného štátom za deň, kedy poistenec spĺňal podmienku uvedenú na zozname v § 11 ods. 8. 

K bodu 38	 
	Dopĺňa sa povinnosť platiť preddavok aj osobe tzv. dobrovoľne nezamestnanej.
Zosúlaďuje sa vymeriavací základ pre platenie preddavkov samostatne zárobkovo činnej osoby s definíciou vymeriavacieho základu v § 13 ods. 6. 
Systém platenia preddavkov za štát sa zosúlaďuje s pravidlami fungovania štátnej pokladne a  možnosťami poskytovania informácií o počte poistencov štátu zdravotnými poisťovňami a z centrálneho registra poistencov.

K bodu 39	 
	Definuje sa pomerná časť základu dane samostatne zárobkovo činnej osoby v prípade, že začala vykonávať činnosť v priebehu roka.

K bodu 40	 
	Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na bod 37.

K bodu 41	 
Spresňuje sa znenie v nadväznosti na nové definície minimálnej mzdy. Taktiež sa spresňujú osoby, ktoré nemusia odviesť preddavok, v prípade, že je nižší ako 100 Sk.

K bodu 42	 
	Úprava v  nadväznosti  na odôvodnenie v bode 38. 

K bodu 43	 
	Upravuje sa možnosť na základe žiadosti osoby, odpustiť alebo znížiť úrok z omeškania ako aj povoliť splátky dlžných súm. Zároveň sa upravuje postup v prípade nedodržania dohody o splátkach dlžných súm.

K bodu 44	
	Spresňuje sa spôsob, povinné osoby, spôsob oznamovania výsledkov ostatným platiteľom a termíny vykonávania ročného zúčtovania poistného na verejné zdravotné poistenie.  V prípade úmrtia, sa ročné zúčtovanie nepodáva. 
Ustanovuje sa najvyššie možné poistné za rok od všetkých platiteľov, vrátane štátu do výšky 36 násobku priemernej mzdy.
V prípade, že nedoplatok alebo preplatok nepresiahnu 100 Sk, neodvádzajú sa. 

K bodu 45	 a 
K bodu 46	 
Upravuje sa spôsob vykazovania poistného pre rôzne skupiny platiteľov. Vychádza sa z predpokladu, že v prípade samostatne zárobkovo činných osôb má poisťovňa k dispozícii výsledok ročného zúčtovania, podľa ktorého stanoví výšku preddavku na poistné. 
Štát a „dobrovoľne nezamestnané osoby“ platia presne stanovenú sumu a u nich je výška preddavku jasná.

K bodu 47	 
	Legislatívno-technické spresnenie.

K bodu 48	 
	Rozširuje sa právo zdravotnej poisťovne uplatniť si na Úrade pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou aj nárok na úrok z omeškania.

K bodu 49	 
	Legislatívno-technické spresnenie.

K bodu 50	 
Osobitne sa upravuje (ne)premlčanie nároku na poistné a úrok z omeškania v prípade, že si poistenec nepodal prihlášku pri vzniku skutočnosti, na základe ktorej vzniká ako poistenec v systéme verejného zdravotného poistenia v SR. 

K bodu 51	 
	Dopĺňajú sa povinnosti poistenca.

K bodu 52	 
	V súvislosti s predchádzajúcimi úpravami a v nadväznosti na aplikačnú prax sa dopĺňajú oznamovacie povinnosti. Vzhľadom na nízke právne povedomie občanov SR sa vracia povinnosť zamestnávateľom oznamovať vybrané zmeny. Upravuje sa povinnosť oznamovať zánik existencie poistenca aj novej zdravotnej poisťovni v prípade jej zmeny. 

K bodu 53	 
	Upravujú sa povinnosti a vedenia a archivovania dokumentov a informácií, ako aj ich rozsah tak, aby bolo spätne možné vykonať kontrolu vypočítania a platenia poistného. Zosúladenie uvedených povinnosť so zákonom č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. 

K bodu 54	 
	Spresňuje sa povinnosť platiteľa poistného pri výkone kontroly zo strany zdravotnej poisťovne.

K bodu 55	 
	Legislatívno-technická úprava.

K bodu 56	 
	V nadväznosti na predchádzajúce úpravy sa zosúlaďujú povinnosti zdravotnej poisťovne. 

K bodu 57	 
	Dopĺňa sa povinnosť uverejňovať na internete zoznamy neplatičov poistného aj o zamestnávateľov.

K bodu 58	
Dopĺňa sa možnosť zdravotnej poisťovne vrátiť finančné prostriedky prijaté bez právneho titulu, napr. ak zamestnávateľ zaplatil preddavky na poistné omylom do inej zdravotnej poisťovne a pod. Dopĺňa sa povinnosť zdravotnej poisťovne nahlasovať Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou porušenia zákona, z ktorých vyplýva uloženie pokuty.

K bodu 59	 
K bodu 60	 a
K bodu 61	 
	Dopĺňajú sa sankcie za nesplnenie povinností.

K bodu 62	 
Stanovuje sa povinnosť zaúčtovania a mechanizmus pre stanovenie výšky povinného poistného výkazu pre prípad, ak platiteľ poistného nezašle výkaz o výške preddavkov na poistné a zároveň zaplatí poistné. Táto povinnosť je dôležitá pre potreby stanovenia výšky pre prerozdeľovanie poistného.

K bodu 63	
	Mení sa spôsob informovania zdravotných poisťovní o výsledkoch výpočtu prerozdeľovania z oznámenia na rozhodnutie. Voči rozhodnutiu je možné sa odvolať a urýchľuje sa tak možnosť opravy v prípade dodania chybných údajov alebo chybného výpočtu. Navrhujeme, aby odvolanie proti rozhodnutiu nemalo odkladný účinok a zabránilo sa tak špekuláciam v prípade insolventnosti zdravotnej poisťovne a jej krytia zo zdrojov iných zdravotných poisťovní. Opravné rozhodnutie alebo zamietnutie odvolania vykonáva úrad v správnom konaní a v stanovených lehotách.
	
K bodu 64	 
	Ustanovuje sa povinnosť pre zdravotnú poisťovňu oznamovať údaje pre úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.

K bodu 65	 
	Mení sa spôsob informovania zdravotných poisťovní o výsledkoch výpočtu prerozdeľovania z oznámenia na rozhodnutie. Voči rozhodnutiu je možné sa odvolať a urýchľuje sa tak možnosť opravy v prípade dodania chybných údajov alebo chybného výpočtu. Navrhujeme, aby odvolanie proti rozhodnutiu nemalo odkladný účinok a zabránilo sa tak špekuláciam v prípade insolventnosti zdravotnej poisťovne a jej krytia zo zdrojov iných zdravotných poisťovní. Opravné rozhodnutie alebo zamietnutie odvolania vykonáva úrad v správnom konaní a v stanovených lehotách.

K bodu 66	 
	Vzhľadom na nejasnosť, či ide o exekúciu zdravotnej poisťovne voči jej neplatičom alebo exekúciu voči zdravotnej poisťovni sa upravuje ustanovenie. 

K bodu 67	 
	Vzhľadom na osobitosti pri osobách vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody a azylantov sa zavádza vydanie vykonávacie predpisu.

K bodu 68	 
	Prechodné ustanovenia v súvislosti so zmenou vymeriavacieho základu samostatne zárobkovo činných osôb. 

K bodu 69	 
Stanovuje sa dátum konania prvého ročné zúčtovanie v dvoch alternatívach, ktorých finančné dopady sú uvedené v doložke finančných dopadov. V pripomienkovom konaní sa väčšina oslovených subjektov vyslovila za prijatie alternatívy 1. Rozhodnutie sa ponecháva na vládu. 

K bodu 70	 
Ustanovuje sa ako nakladať s pohľadávkami na poistnom, poplatkoch atď. vzniknutých pre účinnosťou zákona č. 580/2004 Z. z. v súlade so zrušeným zákonom č. 273/ 1994 Z. z. 

K bodu 71	 
K článku III
	V súvislosti s pripomienkou MH SR sa zavádza úprava individuálneho zdravotného  poistenia a nadväzne úprava daňového zákona v troch alternatívach:
Prvá alternatíva navrhuje, aby poistné na individuálne zdravotné poistenie bolo nezdaniteľnou časťou základu dane pre fyzické osoby. Aby si zamestnanec mohol uplatniť nezdaniteľnú položku, musí túto skutočnosť preukázať zamestnávateľovi. Úprava podobná ako pri doplnkovom dôchodkovom sporení. Navrhuje sa, aby poistné na individuálne zdravotné poistenie boli nezdaniteľnou časťou základu dane pre fyzické osoby.
Druhá alternatíva navrhuje, aby sa do daňových výdavkov zarátavali aj príspevky zamestnávateľa za svojich zamestnancov. Do daňových výdavkov, ktoré znižujú základ dane sa zarátavajú aj poistné na individuálne zdravotné poistenie, ktoré platí zamestnávateľ za svojich zamestnancov.
Tretia alternatíva navrhuje, aby sa podobne ako pri doplnkovom dôchodkovom sporení uplatnila súčasne prvá aj druhá alternatíva.

K článku IV
	Splnomocňuje sa predseda Národnej rady Slovenskej republiky vydať zákon v Zbierke zákonov v úplnom znení.

K článku V
 	Účinnosť sa stanovuje na 1. júla 2005.