Author: Vagač Filip
Last saved by: Martin Pašiak
Company: HP

AKČNÝ PLÁN
  INICIATÍVY PRE OTVORENÉ VLÁDNUTIE 
V SLOVENSKEJ REPUBLIKE

Úvod

Od 20. septembra 2011 je Slovenská republika súčasťou medzinárodnej Iniciatívy pre otvorené vládnutie, do ktorej sa zatiaľ zapojilo 50 krajín, okrem iných Dánsko, Holandsko, Švédsko, Česká republika, Nórsko, ako aj USA, Brazília, Indonézia, Keňa, Ghana a mnoho ďalších.
Vláda Slovenskej republiky sa pridala k Partnerstvu pre otvorené vládnutie a zaviazala sa otvárať verejnú správu občanom, pretože od svojho vymenovania v roku 2010 dávala dôraz na zmenu kultúry v politike, na transparentnosť a na odstránenie korupcie. Snaha o zmenu paradigmy sa dá ilustrovať aj slovami premiérky Ivety Radičovej, ktorá povedala: „Ak má byť vláda ľudská, musí byť otvorená občanom."  Partnerské krajiny prijali záväzok do 9. apríla 2012 odovzdať Národný akčný plán, ktorý popisuje plánované kroky v oblasti otvoreného vládnutia.  Akčné plány budú predstavené na Výročnej konferencii v Brazílii 16. až 18. apríla 2012. Medzi hlavné záväzky, ku ktorým sa vstupom do Iniciatívy pre otvorené vládnutie Slovensko prihlásilo, patrí transparentnosť vlády a verejnej správy, občianska participácia, zodpovednosť a otvorenosť prostredníctvom nových technológií.  Slovenská republika  podporí využívanie nových technológií pri vytváraní inovácií a bude podporovať aktívnu participáciu občanov pri zapájaní sa do verejnej diskusie.  SR takisto urobí opatrenia na sprístupnenie informácií týkajúcich sa aktivít vlády a verejnej správy, a bude sa riadiť pravidlami, prostredníctvom ktorých sa za tieto aktivity bude zodpovedať.  

Open Government Partnership

Slovenská republika urobila viaceré opatrenia v oblasti boja proti korupcii a zvýšenia transparentnosti. Prijala zákon, podľa ktorého zmluvy uzavreté vo verejnej správe nenadobudnú účinnosť, kým nie sú zverejnené v Centrálnom registri zmlúv. Európska únia tento protikorupčný program vyhodnotila ako vysoko nadštandardný a vzorový pre ostané krajiny. Zaradenie medzi krajiny otvoreného vládnutia pod iniciatívou prezidenta USA Baracka Obamu chápe SR ako ocenenie svojich doterajších snáh byť čo najviac otvorenou a považuje tento program za krok správnym smerom vo svojom snažení urobiť verejné politiky čo najviac transparentné.  Táto iniciatíva ja v súlade so smerovaním Európskej únie, ktorá má záujem o  pozíciu lídra vo využívaní verejne prístupných dát.  V decembri 2011 spustila Európska komisia Stratégiu otvorených dát pre Európu, kde EK sprístupní svoje dáta verejnosti pomocou novovytvoreného portálu.  

Niektoré orgány verejnej správy, napr. samosprávy alebo ich príspevkové inštitúcie, majú povinnosť  zverejňovať zmluvy na vlastných stránkach, nie na Centrálnom registri zmlúv.

Akčný plán SR sa tvoril za pomoci konzultácií širokého spektra organizácií, ktoré boli zahrnuté v procese dialógu a mali sa možnosť vyjadriť k obsahu dokumentu.  Participatívne tvorenie verejných politík je jednou zo zásad, ktoré Akčný plán presadzuje, a podľa ktorých sa aj riadi.  Okrem iného bola zriadená Poradná rada Iniciatívy pre otvorené vládnutie, zahŕňajúca predstaviteľov vlády a ministerstiev, ako aj tretieho sektora. Prebehla široká diskusia v regiónoch Slovenska zo zástupcami mimovládných organizácií a do materiálu boli zapracované aj pripomienky jednotlivých rezortov. 
Premiérka Radičová sa vyjadrila, že „hodnotenia inštitúcií prijatých protikorupčných mechanizmov za obdobie, za ktoré nesiem zodpovednosť, sú nadštandardné nielen v rámci Vyšehradskej štvorky, ale aj v Európe.“ 
Partnerstvo pre otvorené vládnutie je významným krokom k transparentnosti a v boji proti korupcii v Slovenskej republike.  Tento Akčný plán si kladie za cieľ navrhnúť konkrétne kroky, ktoré je potrebné uskutočniť na to, aby sa SR naďalej nachádzala medzi medzinárodnou elitou v otvorenosti vládnutia a boji proti korupcii.  
Po ukončení 12-mesačného implementačného cyklu Akčného plánu sa uskutoční hodnotiaci proces, ktorého výstupom bude správa o Iniciatíve otvoreného vládnutia. Bude pripravená nezávislými expertmi a bude zameraná na evaluáciu záväzkov z Akčného plánu.  Takisto sa pripraví vnútorné hodnotenie Akčného plánu z pohľadu vlády. 

Kľúčové aktivity, ktoré sa vláde Slovenskej republiky podarilo dosiahnuť

V posledných mesiacoch boli aktivity vlády Slovenskej republiky zamerané na znižovanie korupcie, zvyšovanie transparentnosti štátnych orgánov, ich zefektívňovanie, ale takisto zintenzívnenie dialógu s predstaviteľmi súkromného, ako aj tretieho sektora.  
Vo svojom Programovom vyhlásení z augusta 2010 sa vláda SR vo veľkej miere venuje hore uvedeným témam a zaviazala sa, že bude presadzovať modernú, transparentnú a štruktúrovanú politiku.  „Vláda SR si je vedomá toho, že otvorený prístup verejných inštitúcií k občanom je dôležitou súčasťou vytvárania priestoru pre nastolenie dôvery občanov v štát a jeho inštitúcie.“  Jedným z princípov zmeny kultúry politiky je transparentnosť rozhodovacích procesov umožňujúca verejnú kontrolu, vrátane prístupu  k informáciám a  zverejňovania informácií. „Pri nakladaní s majetkom štátu, verejných inštitúcií a samospráv sa vláda SR zaviazala presadzovať transparentné a súťažné formy nakladania s majetkom štátu (verejné súťaže, dražby).“ Verejný sektor začal obstarávať transparentnejšie a začal častejšie využívať súťažné metódy. Bol prijatý zákon č. 58/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Od júna 2010 do júna 2011 bolo 73% objemu obstarávania nakupovaných cez súťažné postupy (verejná a užšia súťaž). Zároveň klesol objem kontrahovaný cez najmenej otvorený postup rokovacím konaním bez zverejnenia z 30 na 20 percent celkového objemu zákaziek vo verejnej správe. Priemerný počet súťažiacich na jeden tender sa v rovnakom porovnaní zvýšil z 1,7 na 2,5 uchádzača. V roku 2011 bol novelizovaný zákon o verejnom obstarávaní, keď následkom zmien v zákone došlo k zníženiu limitov pri podlimitných zákazkách a pri podprahových zákazkách,  bolo  doplnené ustanovenie o tom, aké  právnické osoby majú byť verejnými obstarávateľmi. Viaceré ministerstvá a štátne firmy začali vo väčšom meradle používať elektronické aukcie. Vláda sa takisto sústreďuje na zvýšenie transparentnosti verejných financií. Podľa Programového vyhlásenia vlády má štátny rozpočet obsahovať všetky podstatné informácie v zrozumiteľnej podobe tak, aby verejnosť bola jasne informovaná o využívaní verejných zdrojov. V tejto oblasti bol prijatý zákon č. 507/2010 Z. z. o majetku obcí a tiež zákon č. 524/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu vlády SR.  Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky prijalo zákon č. 544/2010 Z. z. o dotáciách v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Ministerstvo financií SR tiež zriadilo informačnú stránku www.rozpocet.sk.

Programové vyhlásenie vlády SR na obdobie rokov 2010-2014, http://www.vlada.gov.sk/data/files/18_programove-vyhlasenie-2010.pdf

Pod pojmom prístup a prístupnosť sa rozumie nielen možnosť získať prístup k informáciám, ale aj prístupnosť  pre osoby so zdravotným postihnutím, ktorá umožňuje týmto osobám informácie používať, priamo alebo s pomocou asistenčných technológií.

Ibid.

Transparency International Slovensko: Vláda I. Radičovej úspešne reštartovala boj proti korupcii
. http://www.transparency.sk/wp-content/uploads/2011/07/TS-Hodnotenie-Radicovej-Rok-Prvy.pdf

Ibid.

Jedným z významných krokov, ktoré boli dosiahnuté, je zriadenie Centrálneho registra zmlúv.  Centrálny register zmlúv je zoznam zmlúv uzatvorených ministerstvami, ústrednými orgánmi štátnej správy, verejnoprávnymi inštitúciami a podriadenými organizáciami týchto inštitúcií, od 1. januára 2011. Všetky zmluvy spadajúce do týchto kategórií sú povinne zverejnené v registri a nadobúdajú účinnosť deň po zverejnení v CRZ (zákon č. 546/2010 Z. z. ktorým sa dopĺňa zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony). 
10. augusta 2011 vláda SR prijala uznesenie č. 517  ku Strategickému plánu boja proti korupcii v Slovenskej republike Strategický plán charakterizuje a definuje oblasti najčastejšieho výskytu trestnej činnosti korupcie a identifikuje oblasti, ktoré je potrebné rozpracovať na podmienky jednotlivých rezortov a inštitúcií, s cieľom stanovenia konkrétnych úloh a termínov ich plnenia.  Bola tiež zriadená medzirezortná  pracovná skupina expertov pre oblasť boja proti korupcii.  Od mája 2011 bola na Slovensku zriadená antikorupčná telefonická linka Úradu vlády SR, kde môžu občania nahlásiť svoje podozrenie, resp. podať podnet týkajúci sa korupcie v ktorejkoľvek oblasti verejného života. Na antikorupčnú linku do februára 2012 volalo 744 občanov, ktorí nahlásili 136 podozrení z korupčného správania. 31 podozrení bolo postúpených na Úrad boja proti korupcii a 71 podozrení bolo odložených z dôvodu že nešlo o nahlásenie korupčného správania. Väčšina doteraz ohlásených podozrení z korupcie, ktoré občania oznámili na antikorupčnej linke sa týkali Policajného zboru SR, prokuratúry, samosprávy a súdov. 
V oblasti otvorenosti verejnej politiky pripravilo Ministerstvo spravodlivosti SR sériu legislatívnych návrhov, pri ktorých do prípravy zapojilo zástupcov  mimovládnych organizácií. Ministerstvo týmto adresovalo  nevyhnutnosť zvýšiť transparentnosť, väčšmi otvoriť rezort verejnosti, zapojiť zástupcov občianskej spoločnosti do procesu prípravy legislatívy týkajúcej sa rezortu spravodlivosti a do monitorovania rozhodovacej činnosti súdov a orgánov sudcovskej samosprávy. Medzi formy zapojenia mimovládnych organizácií patria konzultácie, medzirezortné pripomienkové konanie, zriadenie pracovných skupín a workshopy.  Pozitívne je hodnotená reforma súdnictva zameraná na aktívne zverejňovanie súdnych rozhodnutí, verejné výberové konania na sudcov a predsedov súdov, či zverejňovanie informácií o činnosti Súdnej rady. Medzi najvýznamnejšie legislatívne kroky v tomto smere patria prijatý zákon č. 495/2010 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 185/2002 Z. z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,  zákon č. 33/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov spolu so zákonom č. 467/2011 Z. z. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky v rámci reformy súdnictva tiež komplexne prepracovalo systém hodnotenia sudcov s možnosťou zániku funkcie sudcu v prípade troch negatívnych hodnotení sudcu. Súčasne sa zaviedla možnosť v rámci Slovenska porovnávať výkonnosť jednotlivých sudcov prostredníctvom ročného štatistického výkazu sudcu, ktorý sa bude každoročne zverejňovať. Porovnateľné systémové zmeny boli vykonané aj  rámci prokuratúry (verejné výberové konania, zverejňovanie a sprístupňovanie rozhodnutí prokuratúry).

V oblasti sprísnenia pravidiel pre udelenie vládnych dotácií prijala NR SR napríklad zákon č. 524/2010 Z. z. o dotáciách  v pôsobnosti Úradu vlády SR, ktorý stanovuje účel, podmienky, rozsah, spôsob a kontrolu ich poskytovania. Upravuje tiež okruh žiadateľov, postup pri predkladaní žiadosti, spôsob poskytovania dotácií a kontrolu s ich hospodárením. Prijatím zákona č. 116/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva v znení neskorších predpisov, čo nastavuje väčšiu transparentnosť pri čerpaní fondov EÚ. 

V oblasti školstva bola prijatá novela vysokoškolského zákona (zákon č. 6/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov), ktorá ukladá povinnosť zverejňovať vysokoškolské záverečné práce na internete, čím sa znižuje úroveň plagiátorstva, a zároveň zvyšuje ich použiteľnosť v praxi.  Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR taktiež zverejňovalo tabuľky nezamestnanosti absolventov vysokých škôl.  

V oblasti sociálnych vecí, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR ako riadiaci orgán pre operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia prijalo súbor opatrení, ktoré presvedčili Európsku komisiu,  aby v decembri 2011 upravila známku auditu EK zo známky 3 na známku 2. Medzi tieto opatrenia patrí napr. zverejňovanie informácií o podporených projektoch, zvýšenie transparentnosti v procese hodnotenia projektov alebo zverejnenie jednotných pravidiel pre prijímateľov, čím bol zabezpečený jednotný prístup voči prijímateľom.
Akčný plán Iniciatívy pre otvorené vládnutie v Slovenskej republike navrhuje aktivity pre obdobie 2012 a 2013. Hlavným adresátom Akčného plánu sú orgány štátnej správy.  Územná samospráva  nie je ťažiskovým adresátom Akčného plánu a nevyplývajú jej z Akčného plánu  úlohy, i keď dobrovoľná participácia v oblasti otvoreného vládnutia zo strany územnej samosprávy je vítaná.  V nadväznosti na internú aj externú evaluáciu Akčného plánu bude po ukončení implementačného obdobia vypracovaný Akčný plán na ďalšie obdobie. 

Navrhované aktivity na obdobie 2012 – 2013

A.   OTVORENÉ INFORMÁCIE
Aktívne sprístupňovanie informácií a dát, ktoré majú k dispozícii štátne orgány a verejné inštitúcie pre verejnosť sa stáva základným štandardom komunikácie vlád s občanmi a je jednou z najdôležitejších súčastí nášho záväzku v rámci medzinárodnej iniciatívy Partnerstva pre otvorené vládnutie. Celosvetovo sa rozširuje prístup vlád zverejňovať čo najviac dát v dobrej kvalite bez  snahy vyhodnocovať, či sú pre občanov užitočné. Prax v krajinách, ktoré takýmto spôsobom zverejnili informácie a dáta potvrdzuje, že prístupné dáta stimulujú aktivitu a kreativitu firiem, neziskových organizácií i individuálnych občanov a tí začnú vytvárať aplikácie a inovatívne služby postavené na týchto dátach. Takýto prístup znižuje požiadavky na štát a verejnú správu pri zabezpečovaní mnohých služieb, napríklad znižuje množstvo žiadostí  v rámci poskytovania informácií podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, alebo aj nových požiadaviek súvisiacich ako s e-governmentom, tak aj so službami využívajúcimi nové technológie. Stačí, ak verejná správa poskytne kvalitné dáta, (s výnimkou dôverných štatistických údajov získaných v súlade so zákonom č. 540/2001 Z. z. o štátnej štatistike v znení neskorších predpisov) súkromný sektor, neziskové organizácie a samotní občania potom vytvoria používateľsky atraktívne koncepty a aplikácie. Skúsenosti zo zahraničia rovnako ukazujú, že významným užívateľom takto zverejnených dát a novovytvorených aplikácií sú samotné inštitúcie verejnej správy. Cez prehľadný katalóg dát ľahko získajú prístup ku kvalitným dátam iných rezortov.

A 1. Portál otvorených dát – data.gov.sk 
Prvým a kľúčovým krokom v rámci zverejňovania informácií na Slovensku bolo vytvorenie Centrálneho registra zmlúv, ktorý umožňuje občanom sledovať využívanie finančných prostriedkov štátu. Tento krok sa ocitá na vrchole hodnotiacich rebríčkov od expertov, osobností i mimovládnych organizácií.
Vytvorenie portálu otvorených dát data.gov.sk nadväzuje na Centrálny register zmlúv a pripravovaný centrálny register projektov financovaných formou návratnej a nenávratnej finančnej pomoci z verejných prostriedkov (uznesenie vlády SR č. 689/2011) v zámere  poskytovania dát verejnosti a súčasne ho presahuje zámerom vytvorenia špecifického portálu, na ktorom sa postupne budú zhromažďovať informácie o existujúcich dátach, ktorými verejná správa na Slovensku disponuje. Tieto dáta budú poskytnuté v štandardizovanej podobe, ktorá umožní ich ďalšie spracovanie, či už strojovou formou alebo prostredníctvom vývoja aplikácií, ktoré budú priamo slúžiť občanom. Najpodstatnejším rozdielom bude, že nepôjde o klasickú webovú stránku, na ktorej budú poskytované rozličné dáta. Na portáli otvorených dát bude postupne vytvorený katalóg dostupných dát verejnej správy, ktorý bude prístupný pre ďalšie počítačové spracovanie. Znamená to, že na jednom mieste sa bude dať nájsť informácia, kde sa nachádzajú dáta, ktoré či už občania, podnikatelia, ale aj samotná verejná správa potrebujú na ďalšie spracovanie. Ide o unikátny a inovatívny portál, ktorý doteraz na Slovensku neexistuje a zlepší sa prístup k existujúcim dátam, ktorými disponujú orgány verejnej správy.  

Ciele, ktoré má naplniť portál otvorených dát - data.gov.sk
•	Zverejňovať diaľkovo prístupné dáta v strojovo spracovateľnej forme s použitím otvorených štandardov a verejných licencií.
•	Zverejňovať metadáta (t.j. popis dát, význam jednotlivých "stĺpcov v tabuľke" či okienok vo formulári), diaľkovo prístupné, v strojovo spracovateľnej forme s použitím otvorených štandardov a verejných licencií

Medzi základné charakteristiky portálu patria: 
•	Poskytuje  samotné  dáta, ako aj prístup k dátam vo forme spĺňajúcej otvorené a technologicky neutrálne štandardy, s použitím verejných licencií, ktoré umožnia ďalšie využívanie dát.
•	Umožňuje vyhľadávanie dokumentov - browsovaním, fulltextom, filtrovaním, vyhľadávaním podľa metadát.
•	Umožňuje spätnú väzbu na dokumenty a zdroje, vrátane systému pre opravy a dopĺňanie metadát (tzv. crowd sourcing).
•	Uvedené dáta a databázy, sprístupnené verejnosti,  budú použiteľné na informatívne a analytické účely, nie na právne úkony.

Na úspešné fungovanie portálu otvorených dát bude potrebné zabezpečiť:
•	Vypracovanie jednotných spoločných technických štandardov, záväzných pravidiel a vnútorných predpisov pre verejnú správu a organizácie, ktoré zverejňujú údaje, popisujúce odporúčané praktické postupy pre zverejnenie údajov, štruktúru údajov, v ktorej sa spracovávajú nové dáta, ako aj postup spracovania spätnej väzby od užívateľov.
•	V rámci jednotlivých rezortov vypracovať plán postupného zverejňovania dát a metadát, (prípadne zadefinovať  minimálny rozsah dát, ktoré sú povinné zverejňovať v ročných intervaloch). 

Hodnotenie poskytovaných dát bude prebiehať aj na úrovni verejnosti, ktorá bude môcť ohodnotiť kvalitu a použiteľnosť poskytovaných dát. Toto hodnotenie bude prebiehať na portáli otvorených dát, kde budú posudzované jednotlivé datasety poskytnuté orgánmi verejnej správy. 

Po zriadení portálu otvorených dát budú zverejnené pilotné datasety rezortov, ktoré majú takéto dáta k dispozícií. Jedným z prvých datasetov, ktoré budú na portáli umiestnené, bude centrálny register zmlúv. Vytvorenie a spustenie Centrálneho registra zmlúv od 1. januára 2011 je jedným z hlavných úspechov v oblasti otvorenosti vládnutia, avšak jeho fungovanie je možné i naďalej vylepšovať. Zlepšenia v CRZ sa budú týkať hlavne zapracovávania pripomienok a požiadaviek užívateľskej verejnosti, ktoré bude Úrad vlády získavať ako na osobných stretnutiach, tak aj prostredníctvom samotného portálu.  

Vybrané rezorty pripravia v rámci pilotného projektu zverejňovania dát datasety zamerané na poskytnutie dát v kľúčových  oblastiach týkajúcich sa služieb občanom a transparentnosti  nakladania s verejnými prostriedkami. 

Úrad vlády v spolupráci s ostatnými rezortmi vypracuje štandardy a plán postupného zverejňovania existujúcich  dát a metadát pre verejnú správu a tieto bude postupne zverejňovať na  data.gov.sk. Zverejnenie datasetov jednotlivých rezortov sa bude diať  v časovom horizonte uvedenom v úlohách, a bude zodpovedať vypracovaným technickým a obsahovým špecifikáciám a pravidlám zverejnenia. Zároveň budú zverejnené dáta podliehať Výnosu o štandardoch pre IS VS č. 312/2010 Z.z., keďže štandardy pre otvorené dáta nevyhnutne musia mať rovnakú záväznú podobu.

1.	Pripraviť  a spustiť portál otvorených dát
Zodpovedný: Úrad vlády SR
Termín: apríl  2012

2.	Zverejniť na portáli otvorených dát pilotné datasety v súlade so schváleným Akčným plánom iniciatívy pre otvorené vládnutie v Slovenskej republike 
Zodpovední: Úrad vlády SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR.
Termín: máj 2012
V prípade pilotných datasetov sa jedná o Obchodný vestník spravovaný Ministerstvom spravodlivosti SR, operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR ,  Centrálny register zmlúv a Centrálny register projektov spravované Úradom vlády SR. 

3.	Vypracovať zoznam všetkých datasetov vrátane technickej špecifikácie a plán ich postupného zverejnenia na portáli otvorených dát.  
Zodpovední: jednotlivé ministerstvá, Úrad geodézie, kartografie a katastra, Štatistický úrad,
Úrad pre verejné obstarávanie
Termín: jún  2012

4.	Vypracovať technické a obsahové špecifikácie dát verejnej správy a ich metadát pre účely portálu otvorených dát spolu s pravidlami ich zverejňovania a používania na základe verejnej licencie.

Zodpovední: Úrad vlády SR, Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: september  2012

5.	Rozvíjať  Centrálny register zmlúv  reflektujúc potreby užívateľskej verejnosti.
Zodpovedný: Úrad vlády SR.
Termín: priebežne

6.	 Na základe vypracovaného plánu zverejňovania dát zverejniť  minimálne 2 datasety z každého rezortu  za 12 mesiacov na portáli otvorených dát. 
Zodpovední: jednotlivé ministerstvá, Úrad vlády SR, Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: jún 2013 

A 2. Webová aplikácia pre štrukturálne fondy  EÚ, Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus,   Švajčiarsky finančný mechanizmus a ďalšie dotačné rezortné schémy 

Štrukturálne fondy, Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus,  Švajčiarsky finančný mechanizmus a ďalšie dotačné rezortné mechanizmy tvoria jeden z podstatných zdrojov verejných financií využívaný samosprávami, podnikateľmi a neziskovými organizáciami a preto považujeme za dôležité umožniť  občanom získať o týchto mechanizmoch čo najviac informácií. Na tento účel bude vytvorená špecifická webová stránka a aplikácia, ktoré budú občanom poskytovať informácie o  využívaní uvedených finančných mechanizmov a výsledkoch, ktoré sa vďaka nim podarilo dosiahnuť, o dopade na regióny, ktoré majú najvyššiu nezamestnanosť, ale aj o možnostiach, ako sa občania môžu zapojiť do prebiehajúcich projektov, alebo získať finančnú podporu. Keďže záujmom vlády  SR je transparentné a otvorené fungovanie verejných zdrojov, pokladáme za jeden z najdôležitejších krokov zabezpečiť interaktívny a prehľadný spôsob informovania o použití prostriedkov zo štrukturálnych fondov, Finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu, Švajčiarskeho finančného mechanizmu a ďalších dotačných rezortných schém. Tento krok nadväzuje na uznesenie vlády Slovenskej republiky 689/2011, ktoré vytvára register projektov financovaných z prostriedkov návratnej a nenávratnej finančnej pomoci z verejných prostriedkov.  Záber aplikácie je širší ako záber pripravovaného portálu, pretože bude obsahovať dotačné rezortné schémy, čo register projektov  neobsahuje.   Rozsah informácií požadovaných od orgánov štátnej správy pre účely webovej aplikácie je rovnaký ako pri registri projektov.  

Príkladom systematického zverejňovania informácií o štrukturálnych fondoch je stránka Ministerstva práce a sociálnych vecí a rodiny SR: www.esf.gov.sk.

Ciele, ktoré má naplniť webová aplikácia:
•	Poskytovať informácie o všetkých programoch v rozsahu ITMS využívajúcich štrukturálne fondy, Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus, Švajčiarsky finančný mechanizmus a ďalšie dotačné rezortné schémy využívané v podmienkach Slovenskej republiky na jednom mieste.
•	Poskytovať  aktuálne informácie pre rôzne cieľové skupiny (občania, prijímatelia, záujemcovia o verejné obstarávanie, verejné inštitúcie, atď.) o príležitostiach súvisiacich s využitím štrukturálnych fondov, Finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu, Švajčiarskeho finančného mechanizmu a ďalších dotačných rezortných schém poskytovaných v podmienkach Slovenskej republiky
•	Umožniť verejnú kontrolu efektivity a transparentnosti využívania verejných prostriedkov zo štrukturálnych fondov, Finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu, Švajčiarskeho finančného mechanizmu a ďalších dotačných rezortných schém využívaných v podmienkach Slovenskej republiky
Medzi základné charakteristiky webovej aplikácie patria: 

Pri vytváraní webovej stránky je možné využiť skúsenosti z fungovania  stránky recovery.gov, ktorá je veľmi podobne zameraná.

•	Poskytuje prehľadné a ľahko vyhľadateľné informácie zo všetkých programov a rezortov, využívajúcich uvedené finančné mechanizmy (štrukturálne fondy  EÚ, Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus, Švajčiarsky finančný mechanizmus a ďalšie dotačné rezortné schémy), pričom vyhľadávanie zohľadňuje potreby a záujmy užívateľov. 
•	Poskytuje interaktívne informácie na mape SR o výške, účeloch a ďalších relevantných údajoch poskytnutých dotácií.
•	Umožňuje odlíšiť schválené projekty, podané projektové žiadosti, práve realizované projekty a zrealizované projekty. 
•	Umožňuje spätnú väzbu na dokumenty a zdroje, vrátane systému pre opravy a dopĺňanie metadát (tzv. crowd sourcing).

Webová aplikácia nadväzuje na existujúce stránky ako www.nsrr.sk alebo systém ITMS, z ktorých bude čiastočne čerpať informácie, ale jej záber je širší.  Po prvé, webová aplikácia má za cieľ zahŕňať všetky uvedené dotačné mechanizmy (štrukturálne fondy, Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus, Švajčiarsky finančný mechanizmus a ďalšie dotačné rezortné schémy využívané v podmienkach Slovenskej republiky).  Na rozdiel od ITMS bude webová aplikácia určená pre širokú verejnosť, a jej uvedené ciele a charakteristiky sú interaktívnejšie ako v prípade nsrr.sk.  Okrem iného cieľom aplikácie je zachytiť nielen ukončené, ale aj práve realizované projekty v prípade, že systémy daného rezortu obsahujú informácie aj o prebiehajúcich projektoch (napr. ITMS). Webová aplikácia bude využívať prístup k potrebným dátam pomocou portálu otvorených dát.   

7.	Zverejniť dáta o využívaní štrukturálnych fondov v rozsahu dát z ITMS na portáli otvorených dát.
Zodpovedný: Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja
Termín:  november 2012

8.	Zverejniť dáta o využívaní Finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu, Švajčiarskeho finančného mechanizmu a ďalších rezortných dotačných schémach na portáli otvorených dát v rozsahu špecifikovanom pre potreby centrálneho registra projektov
Zodpovední: jednotlivé ministerstvá, Úrad vlády SR, Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: december 2012

9.	Pripraviť zadanie pre verejné obstarávanie na aplikáciu o využívaní štrukturálnych fondov, Finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu, Švajčiarskeho finančného mechanizmu a ďalších rezortných dotačných schém.

Zodpovední: Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti v spolupráci s Úradom vlády SR.
Termín: september2012 

10.	 Spustiť portál o aktuálnom využívaní štrukturálnych fondov, Finančnom mechanizme EHP, Nórskom finančnom mechanizme, Švajčiarskom finančnom mechanizme a ďalších rezortných dotačných schémach.
Zodpovedný: Úrad vlády SR 
Termín: jún 2013

B.  VLÁDA OTVORENÁ PRE DIALÓG
Východiskom pre túto oblasť akčného plánu je zdieľané presvedčenie členov iniciatívy Partnerstva pre otvorené vládnutie, že kvalitná správa vecí verejných vzniká spoluprácou a zapojením verejnosti do riešenia kľúčových problémov a výziev súčasnosti. Súčasne sme presvedčení, že kvalitné verejné politiky vznikajú v dialógu so zainteresovanými aktérmi a s participáciou občanov. Preto je vláda SR pripravená vytvoriť nové mechanizmy a inštitúty pre pravidelnú a viacúrovňovú komunikáciu s verejnosťou a diskusiu s občianskou spoločnosťou. Zámerom je, aby sa dialóg so zainteresovanými aktérmi a občanmi stal súčasťou tvorby konkrétnych politík, najmä tých, v ktorých je možné očakávať výrazné dopady na život občanov. Tento akčný plán zavádza viacero konkrétnych nástrojov, ktoré umožnia pravidelný a kvalitný dialóg pri tvorbe a realizácií či už legislatívnych, alebo exekutívnych opatrení vlády.

Pod pojmom verejná politika rozumieme napr. legislatívny zámer, zámery reforiem, koncepcií, stratégií a programov, t.j. všetkých koncepčno-strategických materiálov, ktoré majú dlhodobý dopad na zainteresovaných aktérov verejnej politiky ako aj občanov.

B 1.  Dialóg o verejných politikách 
Verejné politiky štátu môžu vznikať rozličnými spôsobmi. Iniciátorom môže byť štátny orgán, politici alebo aktívni občania resp. zainteresovaní aktéri. V niektorých prípadoch je vhodné, ak sa na tvorbe podieľajú všetky zložky spoločne. Takéto modely tvorby sú známe zo zahraničia, na Slovensku boli používané veľmi ojedinele a s veľmi rozličnými výsledkami.

Z projektov, ktoré zapájali zainteresovaných a/alebo verejnosť do tvorby verejných politík je možné uviesť ako príklad tvorbu Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja (2001), tvorbu regionálnych koncepcií sociálnej a ekonomickej integrácie rómskych komunít pre obdobie rokov 2007 – 2013 v Banskobystrickom kraji, Košickom kraji a Prešovskom kraji, alebo realizáciu Národného konventu o Európskej únii v rokoch 2004 až 2006.

V rámci Akčného plánu otestujeme tvorbu štyroch konkrétnych verejných politík – stratégií s využitím rôznych modelov a nástrojov spoločnej diskusie zástupcov zainteresovaných aktérov, expertov a občanov. Štyri pilotné projekty dialógu o verejnej politike sú:   

Rôzne modely zapájania zainteresovaných aktérov a verejnosť do tvorby verejných politík sú spracované napr. v J. Gastil  & P. Levine (Eds.) (2005), The deliberative democracy handbook: Strategies for effective civic engagement in the twenty–first century. San Francisco: Jossey-Bass, alebo v publikácii OECD (2001), Citizens as partners: Information, consultation, and public participation in policy-making.

•	Dialóg o Stratégii poskytovania sociálnych služieb - Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR,
•	Dialóg o Národnej stratégii ochrany biodiverzity pre roky 2012 - 2020  - Ministerstvo životného prostredia SR,
•	Dialóg o Celoštátnej stratégii ochrany a podpory ľudských práv - Úrad vlády SR, Sekcia ľudských práv a rovnakého zaobchádzania 
•	Vytvorenie pravidiel pre účasť verejnosti na legislatívnom procese formou zákona – Ministerstvo spravodlivosti SR

Nakoľko ide o uvádzanie novej koncepcie do tvorby verejnej politiky, bude potrebné zabezpečiť dostatočnú expertnú úroveň či už pri navrhovaní alebo realizácií takéhoto procesu prostredníctvom externých zdrojov alebo zahraničných partnerov. V rámci realizácie akčného plánu predpokladáme odskúšanie rôznych modelov zapájania zainteresovaných aktérov a verejnosti s cieľom zovšeobecniť  odporúčané postupy, ktoré  zadefinujú pravidlá zapájania verejnosti do tvorby vybraných politík ako súčasť administratívnych postupov. Súčasťou uvádzania takejto inovatívnej koncepcie bude vzdelávanie zamestnancov štátnej správy a zástupcov mimovládnych organizácií o prínose a postupoch, ktoré zapájajú občiansku spoločnosť a zainteresovaných aktérov do dialógu pri tvorbe a implementácií kľúčových politík štátu, tvorbe strategických dokumentov a pri hodnotení vládnych politík.
Jednou z oblastí pre zapojenie verejnosti do riešenia kľúčových problémov spoločnosti je vytvorenie podmienok pre jej účasť na legislatívnom procese. Nástrojom na dosiahnutie tohto cieľa je posilnenie účasti verejnosti v legislatívnom procese formou uzákonenia pravidiel uplatňovania pripomienok verejnosti k návrhom právnych predpisov alebo iných materiálov aj nelegislatívnej povahy predložených do pripomienkového konania alebo vo všeobecnosti na verejnú diskusiu, a to ako na úrovni vlády a Národnej rady Slovenskej republiky, tak aj na úrovni územnej samosprávy.
Vo vzťahu verejnosti k tvorbe právnych predpisov môže toto riešenie priniesť zlepšenie vo viacerých oblastiach. Jednou zo základných požiadaviek pri tvorbe právnych predpisov je požiadavka transparentnosti vzniku právneho predpisu. Zainteresovanie verejnosti do procesu prípravy právnych noriem formou zákonnej úpravy môže posilniť legitimitu rozhodnutí orgánov verejnej moci, efektívnosť samotnej právnej regulácie a v neposlednom rade aj spoločenskú akceptáciu normy po jej schválení. Prínosom úpravy je tzv. notifikačný princíp. Každý návrh musí jeho predkladateľ, počnúc vládou a končiac obcou, zverejniť ešte pred tým, ako sa ním bude zaoberať orgán, ktorý ho schvaľuje. Princíp výrazne posilňuje princíp právnej istoty občana. Návrh zákona o účasti verejnosti na legislatívnom procese môže v konečnom dôsledku prispieť k prijímaniu kvalitnejších právnych predpisov.  Návrh zákona o účasti verejnosti na legislatívnom procese bude tvorený participatívnou metódou, t.j. za účasti predstaviteľov občianskej spoločnosti.

11. Návrh troch procesov „Dialóg o stratégii...“ s uplatnením participatívnych metód a vzdelávanie zúčastnených zamestnancov štátnej správy a zástupcov mimovládnych organizácií.
Zodpovední: Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti v spolupráci s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvom životného prostredia a Podpredsedom vlády pre ľudské práva a národnostné menšiny SR.
Termín: august 2012

12. S využitím navrhovaných metód aplikovať participatívne metódy na tri verejné politiky.
Zodpovední:  Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, , Ministerstvo životného prostredia SR   a Podpredseda vlády pre ľudské práva a národnostné menšiny SR v spolupráci s Úradom splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: september 2013
13. Pripraviť návrh zákona o účasti verejnosti na legislatívnom procese 
Zodpovedný: Ministerstvo spravodlivosti SR
Termín: jún 2013

14. Schválenie  pravidiel zapájania verejnosti do tvorby vybraných politík vládou SR. Súčasťou tohto materiálu bude návrh procesov, vzdelávania a výstupov participatívnej tvorby verejných politík.
Zodpovedný: Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: november 2013

B 2.   Elektronická hromadná žiadosť  
V našom zákonodarnom systéme sa Národná rada SR musí zaoberať petíciou, ktorú podporí viac ako 100 000 občanov. Vláda chce reagovať na podnety občanov skôr a efektívnejšie. Chce na to využiť nové technológie, ktoré uľahčia komunikáciu občanov a zjednodušia spôsob, ktorým sa budú môcť pripojiť k spoločnej petícii. Vláda pripraví pilotný projekt, ktorý umožní elektronický zber podpisov a urobí týmto verejný záväzok, že sa bude zaoberať každou žiadosťou, ktorej sa podarí v priebehu 30 dní pozbierať elektronicky 15 000 podpisov. Ak sa žiadosť bude dotýkať náležitostí v kompetencii vládnej exekutívy, vláda sa zaväzuje odpovedať signatárom do 30 dní a podľa povahy žiadosti prijať  náležité opatrenia do 60 dní od ukončenia žiadosti. V prípade, že iniciatíva bude navrhovať aj legislatívne kroky, zaväzuje sa vláda návrhom takéhoto zámeru zaoberať do 6 mesiacov od ukončenia žiadosti.  Inštitút elektronickej hromadnej žiadosti môže v prípade jeho úspešného využívania vyvolať potrebu zmeny zákona č.  85/1990 Zb. o petičnom práve v znení neskorších predpisov, ktorá umožní efektívnejšie využívanie elektronických petícií občanmi SR.

15. Pripraviť  a spustiť elektronické hromadné žiadosti.
Zodpovedný: Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti v spolupráci s Úradom vlády SR
Termín: december 2012
16. Pripraviť návrh na úpravu a doplnenie Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR.
Zodpovedný: Úrad vlády SR v spolupráci s Úradom splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: december 2012

C. TRANSPARENTNÁ VLÁDA
Jedným zo základných predpokladov otvoreného vládnutia je prebratie zodpovednosti predstaviteľov verejnej správy za rozhodnutia, ktoré v prospech občanov robia. V dokumente, ktorým vláda k tejto iniciatíve pristúpila sa medzi hlavnými záväzkami uvádza, že verejná správa má mať zavedené pravidlá, nariadenia a mechanizmy, prostredníctvom ktorých sa vládni činitelia zodpovedajú za svoje aktivity, reagujú na kritiku alebo požiadavky na nich vznesené a preberajú zodpovednosť za zlyhanie vo vzťahu k zákonom alebo k takýmto pravidlám a mechanizmom. V rámci akčného plánu je navrhnutých viacero spôsobov, ako bude vláda monitorovať svoje vlastné aktivity smerujúce k väčšej otvorenosti a ako umožní prinášanie požiadaviek a nových iniciatív v rámci otvoreného vládnutia aj do budúcnosti. Ďalším dôležitým aspektom je podpora občanov, ktorí budú priamo upozorňovať na korupčné správanie pri spravovaní verejných financií a pri presadzovaní skupinových záujmov rozličných finančných skupín.

C 1.  Pracovná skupina pre implementáciu akčného plánu
Vláda zriadi pre zabezpečenie implementácie akčného plánu pracovnú komisiu, ktorá bude sledovať a koordinovať napĺňanie jednotlivých oblastí stanovených v rámci otvoreného vládnutia. Bude pozostávať zo zástupcov všetkých ministerstiev a po jednom zástupcovi nominujú Úrad vlády SR, ZMOS, Únia miest Slovenska a Združenie SK-8 .

17. Pripraviť štatút a vymenovať pracovnú skupinu pre implementáciu  Akčného plánu pre otvorené vládnutie v Slovenskej republike.
Zodpovedný: Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: máj 2012

C 2.  Rada vlády SR pre transparentnosť a otvorené vládnutie 
Vláda má záujem o permanentný dialóg s občianskou spoločnosťou na tému transparentnosti a otvoreného vládnutia. Pre tento účel sa rozhodla zriadiť Radu vlády pre transparentnosť a otvorené vládnutie, ktorá bude pozostávať z členov Komory pre mimovládne neziskové organizácie Výboru pre MNO, členov pracovnej skupiny, zástupcov vybraných watchdogových organizácií na Slovensku a ďalších osobností so skúsenosťami v oblasti zvyšovania transparentnosti a otvorenosti. 

18. Pripraviť štatút, návrh zloženia a vymenovanie Rady vlády SR pre transparentnosť a otvorené vládnutie.
Zodpovedný: Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: február 2012
C 3.  Barometer otvorenosti 
Rada vlády bude pravidelne vyhodnocovať otvorenosť a transparentnosť exekutívnych orgánov vlády. Bude taktiež posudzovať dáta, ktoré jednotlivé ministerstvá, ale aj ďalšie orgány verejnej správy poskytnú na portál otvorených dát.  Rada vlády nadviaže kontakt s domácimi aj zahraničnými organizáciami, ktoré sa touto problematikou zaoberajú.  Pre tento účel si vypracuje a schváli kritéria hodnotenia, stanoví jednotlivé parametre, ktoré budú za uvedené obdobie sledované a bude pravidelne upozorňovať na úspechy a nedostatky v ich plnení. Kritériá hodnotenia budú zohľadňovať okrem iného aj zahraničné skúsenosti v oblasti transparentnosti.  

19. Pripraviť návrh kritérií a parametrov, ktoré budú hodnotené Radou.
Zodpovedný: Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: júl 2012

20. Uskutočniť prvé hodnotenie barometra otvorenosti.
Zodpovedný: Rada vlády pre transparentnosť a otvorené vládnutie.
Termín: október 2012

C 4. Oznamovatelia korupcie
V záujme zníženia miery korupcie, obchádzania zákonov, či nehospodárneho konania v rámci verejných inštitúcií, vláda príjme účinné legislatívne opatrenia na podporu ľudí zvnútra verejných a súkromných inštitúcií, ktorí majú o popísanom konaní vedomosť a chcú ho nahlásiť. Títo ľudia potrebujú zo strany štátu účinnú ochranu a pomoc, nakoľko ich informácie môžu viesť k zabráneniu netransparentného nakladania s verejnými financiami. 
Navrhovaná nová zákonná úprava má vytvoriť právne predpoklady na  zabezpečenie zvýšenej ochrany, predovšetkým v oblasti pracovnoprávnych vzťahov, oznamovateľov vyššie uvedeného protiprávneho konania. Na tento účel by mala predovšetkým upravovať okruh právnych vzťahov, ktorými sa bude poskytovať ochrana, pomenovať, kto bude zodpovedný posúdiť opodstatnenosť ochrany a spôsob poskytovania ochrany, vrátane práva a povinnosti subjektov, ktoré sa budú podieľať na poskytovaní ochrany,  prípadne aj poskytnutie odmeny v prípade ušetrenia verejných zdrojov.
V súvislosti s novou právnou úpravou je potrebné riešiť vo vzťahu k oznamovateľovi aj zbavenie povinnosti mlčanlivosti v súvislosti s podaním oznámenia, prípadne obmedzenie tejto povinnosti, poskytnutie právnej pomoci, prípadne aj psychologického poradenstva a posúdiť možnosť rozšírenia podmienok na zníženie trestu. 

21. Pripraviť  návrh zákona o ochrane oznamovateľov korupčného správania a predložiť ho do medzirezortného pripomienkového konania.
Zodpovední: Ministerstvo vnútra SR v spolupráci s Úradom splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: jún 2012

C 5.  Ďalšie kroky
Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti v spolupráci s Pracovnou skupinou pre implementáciu akčného plánu a Radou vlády SR pre transparentnosť a otvorené vládnutie vyhodnotí implementáciu Akčného plánu.  Zo záverov splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti vypracuje Akčný plán pre otvorené vládnutie pre nasledujúce obdobie po konzultácii a v diskusii s relevantnými aktérmi, vrátane zástupcov samosprávy a občianskej spoločnosti. Tento akčný plán musí prerokovať a schváliť Rada vlády SR pre transparentnosť a otvorené vládnutie a Výbor pre MNO Rady vlády pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť.

22. Vypracovať a predložiť vláde SR na schválenie Akčný plán pre otvorené vládnutie na nasledujúce obdobie.
Zodpovedný:  Úrad splnomocnenca vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti.
Termín: jún 2013