Príloha 2

Stanovisko  
orgánov verejnej správy a iných organizácií k odporúčaniam obsiahnutým 
v Záverečných zisteniach Výboru pre odstránenie diskriminácie žien

1. Úrad vlády

K odporúčaniu č. 13
1/  Novelou antidiskriminačného zákona, zákonom č. 85/2008 Z. z. došlo v § 8a ods.2 k zakotveniu tzv. dočasných vyrovnávacích opatrení, ktoré môžu byť prijaté, ak
a)	existuje preukázateľná nerovnosť,
b)	cieľom opatrení je zníženie alebo odstránenie tejto nerovnosti,
c)	sú primerané a nevyhnutné na dosiahnutie stanoveného cieľa. 
Súčasne sa vymedzil okruh subjektov oprávnených takéto opatrenia prijímať, ktorými sú orgány štátnej správy, ako aj predmet dočasných vyrovnávacích opatrení, ktorými sú odstránenie foriem sociálneho a ekonomického znevýhodnenia a znevýhodnenia vyplývajúceho z dôvodu veku a zdravotného postihnutia, ktorých cieľom je zabezpečiť rovnosť príležitostí v praxi. 
Zároveň sa demonštratívne vymedzili tieto dočasné opatrenia, ktorými sú „najmä opatrenia: 
a) spočívajúce v podporovaní záujmu príslušníkov znevýhodnených skupín o zamestnanie, vzdelávanie, kultúru, zdravotnú starostlivosť a služby,
b) smerujúce k vytváraniu rovnosti v prístupe k zamestnaniu a vzdelávaniu najmä prostredníctvom cielených prípravných programov pre príslušníkov znevýhodnených skupín alebo prostredníctvom šírenia informácií o týchto programoch alebo o možnostiach uchádzať sa o pracovné miesta alebo miesta v systéme vzdelávania“. (§ 8a ods. 1 antidiskriminačného zákona).
Súčasne sa stanovilo, že dočasné vyrovnávacie opatrenia je možné prijímať len v oblastiach uvedených v antidiskriminačnom zákone a tieto opatrenia môžu trvať len do času odstránenia nerovnosti, ktorá viedla k ich prijatiu (§ 8a ods. 3 antidiskriminačného zákona). 
2/ Právna úprava samotného ustanovenia tzv. dočasných vyrovnávacích opatrení vo vzťahu k vymedzeniu ich predmetu vychádzala, okrem iných, aj z Nálezu Ústavného súdu SR z roku 2005 (PL. ÚS 8/04-202) vo veci nesúladu pôvodného ustanovenia o dočasných vyrovnávacích opatreniach s Ústavou SR. ÚS SR v predmetnom náleze vyslovil nesúlad § 8 ods. 8 pôvodného antidiskriminačného zákona s Ústavou SR (čl.1 ods.1, čl.12 ods.1, 1.veta a ods.2), keďže nerozlišoval medzi tzv. dočasnými vyrovnávacími opatreniami a pozitívnou diskrimináciou. 
3/ Je potrebné zdôrazniť, že návrh novely tzv. antidiskriminačného zákona (neskôr prijatý ako zákon    č. 85/2008 Z. z.) vo svojej pôvodnej verzii upravujúcej dočasné vyrovnávacie opatrenia obsahoval zohľadnenie „pohlavia“ ako dôvodu znevýhodnenia, s cieľom ktorých odstránenia sa prijímajú tieto opatrenia. V procese prerokovávania návrhu v NR SR bol však prijatý pozmeňujúci návrh, na ktorého základe došlo k vypusteniu tohto dôvodu znevýhodnenia spolu s dôvodmi ako rasový alebo etnický pôvod, národnostná menšina alebo etnická skupina. Zohľadnenie týchto dôvodov bolo nahradené zohľadnením sociálneho a ekonomického znevýhodnenia.
4/ Smernice prijaté na úrovni ES sa nestávajú súčasťou právneho poriadku SR automaticky, ale je potrebná ich transpozícia do vnútroštátnej legislatívy, pričom nevykonanie transpozície do vnútroštátneho poriadku má za následok priame porušenie Zmluvy o založení ES. Ustanovenie o tzv. dočasných vyrovnávacích opatreniach aj napriek tomu, že do určitej miery narúša koncepčnosť celého antidiskriminačného zákona, bolo prijaté z dôvodu transpozície príslušných smerníc ES, upravujúcich zásadu rovnakého zaobchádzania, ktoré síce obsahujú ustanovenia o tzv. pozitívnej akcii (dočasných vyrovnávacích opatreniach), avšak na fakultatívnom základe. Je teda na každom jednotlivom štáte, či tieto ustanovenia prijme alebo nie.  
5/ Aj napriek prevahe dualistickej teórie pri vymedzení vzťahu vnútroštátneho práva a medzinárodného práva v podmienkach SR, došlo predovšetkým novelizáciou Ústavy SR k postupnému prechodu k monistickému chápaniu tohto vzťahu. Základom uplatnenia monistickej teórie je čl.1 ods. 2 Ústavy SR, podľa ktorého „Slovenská republika uznáva a dodržiava všeobecné pravidlá medzinárodného práva, medzinárodné zmluvy, ktorými je viazaná, a svoje ďalšie medzinárodné záväzky“. Ide teda o ústavný princíp, ktorý má význam pri interpretácii Ústavy SR, ako aj noriem nižšej právnej sily. Výrazným posilnením tejto monistickej teórie je aj zakotvenie prednosti vybraného okruhu medzinárodných zmlúv, na ktorého základe sa môžu fyzické osoby dovolávať svojich práv a príslušný orgán aplikácie práva musí prednostne aplikovať medzinárodnú zmluvu. Okrem iných, sem podľa čl. 154c ods.1 Ústavy SR patria tie medzinárodné zmluvy o ľudských právach a slobodách, ktoré boli ratifikované a vyhlásené pred účinnosťou novely Ústavy SR (t. j. pred 1. 7. 2001), ak zabezpečujú väčší rozsah práv a slobôd.
6/ Tzv. dočasné osobitné opatrenia tak, ako sú uvádzané v čl. 4 ods. 1 Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, predstavujú medzinárodno-právny záväzok SR. Predmetný dohovor bol publikovaný v zbierke zákonov pod č. 62/1987 Zb. s platnosťou od 13. 5. 1987, je teda súčasťou vnútroštátneho právneho poriadku a keďže zabezpečuje väčší rozsah práv a slobôd, má prednosť pred zákonom. 
7/ Na základe vyššie uvedeného teda to, že tzv. antidiskriminačný zákon neobsahuje expressis verbis možnosť prijímať dočasné opatrenia na odstránenie znevýhodnenia z dôvodu pohlavia, nie je samo osebe prekážkou k ich prijatiu. 
8/ Na druhej strane, predovšetkým z dôvodu už predtým spomenutého Nálezu Ústavného súdu SR k súladu tzv. antidiskriminačného zákona a Ústavy SR, je žiaduce, aby možnosť prijímať tieto dočasné opatrenia bola legislatívne podchytená pri súčasnom vymedzení predmetu, obsahu a kritérií na prijímanie týchto vyrovnávacích opatrení, ako aj dodržania dočasnosti, tak ako je to za súčasného stavu pri súčasnom nenarúšaní koncepčnosti antidiskriminačného zákona, najmä vo vzťahu k dôvodom, pre ktoré sa diskriminácia zakazuje. 
9/ V súčasnosti prebieha legislatívny proces prijímania Návrhu smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu, ktorá si v prípade prijatia môže vyžadovať zmenu a doplnenie antidiskriminačného zákona. Aj keď sa uvedený návrh nedotýka diskriminácie z dôvodu pohlavia, obsahuje ustanovenie o tzv. positive action (dočasných vyrovnávacích opatreniach) na predchádzanie nevýhodám spojeným s uvedenými dôvodmi (náboženské vyznanie, viera, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia), aj keď opätovne na fakultatívnom základe. V prípade zmeny a doplnenia tzv. antidiskriminačného zákona sa môžu stať predmetom úpravy aj dočasné vyrovnávacie opatrenia z dôvodu pohlavia.
10/ V súvislosti s ustanovením § 8a antidiskriminačného zákona je potrebné ďalej uviesť, že orgány štátnej správy sú povinné priebežne monitorovať, vyhodnocovať a zverejňovať prijaté dočasné vyrovnávacie opatrenia s cieľom prehodnotenia opodstatnenosti ich ďalšieho trvania a podávať správy Slovenskému národnému stredisku pre ľudské práva.
Keďže od účinnosti ustanovenia § 8a antidiskriminačného zákona ubehol krátky čas, je predčasné hodnotiť jeho uplatnenie v praxi, čo do povinnosti monitorovať, vyhodnocovať a zverejňovať dočasné vyrovnávacie opatrenia. Je však potrebné zdôrazniť, že dočasné vyrovnávacie opatrenia boli do praxe zavádzané prostredníctvom rôznych foriem koncepcií a programov aj pred účinnosťou uvedeného ustanovenia, avšak bez uvedenej povinnosti. 

2. Ministerstvo zahraničných vecí SR

K odporúčaniu č. 39
Ministerstvo zahraničných vecí berie na vedomie odporúčanie ratifikovať Medzinárodný dohovor o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín, Medzinárodný dohovor o ochrane všetkých osôb pred násilným zmiznutím a Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím a deklaruje pripravenosť poskytnúť potrebnú súčinnosť vecne príslušným rezortom v prípade, že vyslovia súhlas s ratifikáciou.

3. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR

 Nemá žiadne pripomienky.

4. Ministerstvo zdravotníctva SR
 
K odporúčaniu č. 9
MZ SR bude v rámci úsilia o dosiahnutie rodovej rovnosti a podpory žien premietať ustanovenia dohovoru  do všetkej relevantnej legislatívy, ako aj do všetkých plánov a stratégií v komplexnom rozsahu pôsobnosti dohovoru.

K odporúčaniu č.  21
	MZ SR pracuje aktívne na  plnení úloh Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách, a to vydaním odborného usmernenia o postupe zdravotníckych pracovníkov pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti žene ohrozenej násilím, ktorého cieľom je implementácia monitorovania násilia páchaného na ženách do zdravotnej starostlivosti, ako aj skvalitnenie štatistického vykazovania násilia zaradením niektorých jeho ukazovateľov do  programu rezortných štatistických zisťovaní. Zvyšovanie poznatkovej bázy o násilí u zdravotníckych pracovníkov plánujeme ďalej riešiť zavádzaním vzdelávacích schém do zdravotnej starostlivosti, a to predovšetkým vyškolením odborníkov z radov zdravotníkov – tzv. koordinátorov pre riešenie násilia v rámci každej všeobecnej nemocnice, ako aj v rámci každého samosprávneho kraja a postupným zavádzaným tejto problematiky do obsahu sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov. 

K odporúčaniu č. 29
MZ SR berie na vedomie odporúčanie primeranie stanoviť pravidlá pre uplatňovanie výhrady svedomia zdravotníckymi pracovníkmi a zabezpečenie neobmedzeného prístupu žien a dospievajúcich dievčat k reprodukčnej zdravotnej starostlivosti.
MZ SR berie na vedomie odporúčanie na zvýšenie prístupu žien a dospievajúcich dievčat k finančne dostupnej zdravotnej starostlivosti vrátane prístupu k reprodukčnej zdravotnej starostlivosti a na zvýšenie prístupu k informáciám a finančne dostupným spôsobom plánovaného rodičovstva pre ženy a mužov.
Riešenie týchto otázok vidíme v prepracovaní Návrhu národného programu ochrany sexuálneho a reprodukčného zdravia, ktorý nebol ešte prerokovaný vládou SR, v príprave Národného programu pre matku a dieťa, ako aj  odbornou verejnosťou,  iniciovanou snahou o prípravu národného akčného plánu prevencie nebezpečných potratov na Slovensku.

K odporúčaniu č. 31
Toto odporúčanie nemôžeme úplne akceptovať, lebo v súčasnosti nie opodstatnené.
V oblasti problematiky sterilizácie došlo k prijatiu nových legislatívnych opatrení, konkrétne zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len zákon o zdravotnej starostlivosti) účinného od 1. januára 2005. Tento zákon zároveň novelizoval trestný zákon č. 140/1961 Zb. v znení neskorších predpisov a zaviedol novú skutkovú podstatu trestného činu „nezákonná sterilizácia“. Zavedením tejto skutkovej podstaty trestného činu Slovenská republika implementovala svoje medzinárodnoprávne záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ako aj odporúčania príslušných medzinárodných orgánov a organizácii.
       	Vyšetrovanie  tejto kauzy bolo ukončené uznesením Krajskej prokuratúry v Košiciach a je od 19. februára 2008 právoplatné.
		Naša aktivita bude smerovať skôr k spolupráci s mimovládnymi organizáciami zaoberajúcimi sa touto problematikou cestou vzdelávacích seminárov pre zdravotníckych pracovníkov.

K odporúčaniu č. 37 a 38
MZ SR berie na vedomie odporúčania a bude pokračovať podľa dohovoru v uplatňovaní Pekinskej deklarácie a akčnej platformy a k integrácii rodového hľadiska a explicitnému zohľadňovaniu ustanovení dohovoru v rámci rezortných opatrení a zahrnie ich do najbližšej periodickej správy.

5. Ministerstvo spravodlivosti SR
  
K odporúčaniu č. 7 a 9
Tieto odporúčania sú prirodzeným i logickým dôsledkom kooperácie ministerstva spravodlivosti s inými orgánmi štátnej správy i aktivít ministerstva spravodlivosti, podniknutých v oblasti odstránenia diskriminácie žien.

K odporúčaniu č. 11
Odporúčania sa týkajú už z časti otvorených aktivít ministerstva spravodlivosti. Vzdelávacie programy o odstraňovaní diskriminácie sa v rezorte ministerstva spravodlivosti uskutočňujú v rámci vzdelávacích aktivít Justičnej akadémie smerom k sudcom, vyšším súdnym úradníkom a prokurátorom, a v rámci vzdelávacích aktivít Zboru väzenskej a justičnej stráže smerom k zamestnancom zariadení pre výkon trestu, a to v súvislosti s Akčným plánom predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie. Ide o aktivity, o ktorých tieto subjekty každoročne podávajú správy ministerstvu spravodlivosti.  
	Ministrovi spravodlivosti bol predložený návrh na doplnenie Plánu vzdelávacích aktivít Justičnej akadémie na rok 2009 o diskrimináciu žien, ktorá síce bola v predchádzajúcich školeniach sudcov, vyšších súdnych úradníkov a prokurátorov zohľadňovaná, avšak nebola oficiálne pod týmto pojmom do uvedeného plánu začlenená.   
	Na zvyšovanie povedomia žien o svojich právach pôsobí aj Centrum právnej pomoci, ktoré je začlenené do pôsobnosti ministerstva spravodlivosti. Je štátnou rozpočtovou kapitolou, a je zriadené zákonom č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi. Za splnenia určitých podmienok poskytuje právnu pomoc fyzickým osobám, ktoré v dôsledku svojej materiálnej núdze nemôžu využívať právne služby na riadne uplatnenie a ochranu svojich práv. Všetky informácie o centre sú pre verejnosť dostupné, a to                    na internetovej stránky ministerstva spravodlivosti.    

K odporúčaniu č.  21
Odporúčania sú spájané najmä s problematikou násilia páchaného na ženách a s účinným stíhaním páchateľov takýchto trestných činov. V tomto smere zaznamenala Slovenská republika zmenu smerom k účinnejšej ochrane ženských obetí, a to novelou zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o policajnom zbore, podľa ktorej môže policajt vykázať páchateľa na 48 hodín z bytu a zakázať mu do neho vstup. Za ten čas má obeť možnosť podať návrh na súd, kde príslušný sudca do 48 hodín rozhodne predbežným opatrením o tom, či zákaz vstupu páchateľa do bytu bude aj naďalej trvať. V prípade, že by sa páchateľ snažil v čase medzi rozhodnutím o vykázaní a účinnosťou predbežného opatrenia vrátiť do bytu, automaticky sa dopustí trestného činu marenia úradného rozhodnutia. Uvedená novela nadobudla účinnosť 15. decembra 2008 (zákon č. 491/2008 Z. z. § 27a)
	Rýchlosť potrestania páchateľov však stále nie je ideálna, keďže výkonnosť sudcov je v mnohom závislá i od ich subjektívneho postoja konkrétneho sudcu ku svojej práci. Zvyšovanie stavu sudcov sa preto nejaví ako účinné riešenie rýchlosti rozhodovania ani znižovania počtu reštančných vecí.
	V súvislosti s otázkou domácich telesných trestov detí je potrebné upriamiť pozornosť na poslancami schválenú novelu zákona č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorá výslovne zakazuje všetky tresty na deťoch. Ide o splnenie jednej z požiadaviek Európskej únie uviesť toto opatrenie do platnosti do roku 2009.
	Problematika obchodovania so ženami a dievčatami je na ministerstve spravodlivosti monitorovaná odborom medzinárodného a európskeho práva, ktorého výsledky ministerstvo spravodlivosti zahrnie do svojej periodickej správy.

K odporúčaniu č. 25
Obsahom odporúčania je najmä zvýšenie zastúpenia žien na menovaných rozhodovacích postoch vo verejnej správe. Vzhľadom na skutočnosť, že obsadzovanie uvedených pozícií nie je obsahom bežných pracovných úloh zamestnancov ministerstva spravodlivosti, a vzhľadom na  rovnomerné obsadzovanie týchto postov v rezorte ministerstva spravodlivosti rovnako ženami, ako aj mužmi, uvedené odporúčanie považujeme za informatívne.   

K odporúčaniu č. 33
Požiadavka zaistenia spravodlivého rozdelenia celého majetku manželov, ktorý nadobudli spoločne počas trvania manželstva zakotvenej v tomto bode, je v praxi zabezpečená v primeranej miere, aj keď špecifiká jednotlivých prípadov môžu naznačovať potrebu zlepšenia, avšak na rozdiel od minulosti sa súdna prax v problematike domáceho násilia posunula výrazne dopredu a ku prospechu ženskej obete.    

	Všetky odporúčania obsiahnuté v správe berie ministerstvo spravodlivosti na vedomie a o ich napĺňanie sa má záujem dlhodobo usilovať.

6. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

K odporúčaniu  č. 15
V záujme posilnenia  národného inštitucionálneho zabezpečenia podpory postavenia žien a rodovej rovnosti bola v roku 2007 zriadená Rada vlády pre rodovú rovnosť, ktorá v roku 2008 začala pracovať, ako aj jej pracovné orgány Konzultačný a Exekutívny výbor.
V budúcnosti sa bude posilňovať a zefektívni sa činnosť  rezortných focal pointov pre rodovú rovnosť a posilnia sa existujúce, resp. bude podporené konštituovanie focal pointov v rámci úradov samosprávnych krajov. V dlhodobom zábere sa ráta s posilnením odboru rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR a zriadením nezávislého Centra rodovej rovnosti. 

K odporúčaniu  č. 17
Vládne dokumenty, ktorých prostredníctvom bola realizovaná problematika žien a rovnosti príležitostí žien a mužov (Národný akčný plán pre ženy v SR a Koncepcia rovnosti príležitostí žien a mužov v SR), už stratili na svojej aktuálnosti. Preto vláda SR uznesením č. 272/2009 schválila Národnú stratégiu rodovej rovnosti na roky 2009 – 2013 a odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí v súčasnosti pracuje na príprave Národného akčného plánu rodovej rovnosti na roky 2010 – 2013.  

K odporúčaniu č. 21 
Rodovo podmienené násilie je porušovaním ľudských práv žien a je symbolom nerovnakého postavenia žien a mužov v spoločnosti. V záujme riešenia problematiky násilia voči ženám vláda SR prijala tri dokumenty: v roku 2004 Národnú stratégiu pre prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách a v rodinách; v roku 2005 Národný akčný plán na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách na roky 2005 – 2008; v roku 2009 Národný akčný plán na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách na roky 2009 – 2012.  
Dôležitým problémom, ktorý SR zatiaľ nedokázala vyriešiť, ostáva najmä nedostatočný počet služieb, poskytovaných  ženám, ktoré sa stali obeťami násilia, vo vzťahu k ich dostupnosti a kvalite vzhľadom na európske štandardy, skoordinovanie práce pomáhajúcich profesií na úrovni regiónov a financovanie uvedených služieb. Vytvárania intervenčných tímov pomáhajúcich profesií vo všetkých regiónoch Slovenska je stále aktuálnou otázkou.
Problematika osôb, na ktorých je páchané násilie, v oblasti pomoci obetiam násilia v súčasnosti nie je samostatne upravená zákonom. V zmysle zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov sa sociálna pomoc pre obete násilia poskytovala v zariadení sociálnych služieb – domov pre osamelých rodičov, ktoré zriaďuje samosprávny kraj, obec alebo neverejný poskytovateľ. V domove pre osamelých rodičov sa poskytuje bývanie a poradenstvo.
Od 1. januára 2009 nadobudol účinnosť zákon č. 448/2008 o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnych službách“). Zákon vytvára možnosti zriadenia nového typu zariadenia sociálnych služieb, ktoré je určené aj pre osoby, na ktorých je páchané násilie – zariadenie núdzového bývania, ktoré zriaďuje samosprávny kraj a môže ho za podmienok ustanovených zákonom zriadiť aj obec alebo neverejný poskytovateľ. V zariadení núdzového bývania sa poskytuje ubytovanie na určitý čas, sociálne poradenstvo a pomoc pri uplatňovaní práv a právom chránených záujmov. V zariadení núdzového bývania sa utvárajú aj podmienky na prípravu stravy, výdaj stravy alebo výdaj potravín, vykonávanie nevyhnutnej základnej osobnej hygieny, pranie, žehlenie a údržba bielizne a šatstva a záujmovú činnosť. Fyzickej osobe, na ktorej je páchané násilie poskytovateľ zabezpečuje v zariadení núdzového bývania aj utajenie miesta ubytovania fyzickej osoby a tiež jej anonymitu.
Podľa spomenutého zákona o sociálnych službách (č. 448/2008) je tiež možné zriadiť ďalší typ zariadenia sociálnych služieb – domov na pol ceste – v ktorom sa poskytuje sociálna služba na určitý čas fyzickej osobe, ktorá nemá zabezpečené nevyhnutné podmienky na uspokojovanie základných životných potrieb a ktorá nemá zabezpečené ubytovanie po skončení poskytovania sociálnej služby v zariadení, alebo po skončení pobytu v zariadení podľa osobitného predpisu alebo po skončení starostlivosti v zariadení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately alebo po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody alebo z väzby. Z uvedeného vyplýva, že do domova na pol ceste môžu prichádzať osoby, ktoré potrebujú pomoc, okrem iného napríklad aj po odchode z krízového strediska, v ktorom sa, okrem iného, vykonávajú opatrenia aj pre týrané ženy (pozri nižšie).
Pokračovať sa bude vo vzdelávaní všetkých pomáhajúcich profesií, ktoré sú v kontakte s obeťami násilia. Za dôležité sa považuje pokračovanie v zbere štatistických údajov a získavanie výskumných údajov, čo bude nutnou podmienkou pre zdokonalenie aktivít v oblasti prevencie a eliminácie násilia voči ženám v rokoch 2009 až 2012. Jednou z dôležitých úloh je iniciovanie špeciálnych programov pre páchateľov násilia na ženách s cieľom znižovania výskytu násilia a ochrany žien pred násilím, pričom je efektívne vychádzať zo zahraničných skúseností s týmito programami.  
Vytvoriť dostatočnú poznatkovú bázu a definovať nástroje a inštitúcie na odstraňovanie násilia voči ženám na pracovisku zvýšenie právneho povedomia o nezákonnosti takéhoto konania a informovanosť o prostriedkoch právnej ochrany je súčasťou novo definovanej oblasti akčného plánu na roky 2009 – 2012. 
 V budúcnosti plánujeme nadviazať aj na I. národnú informačnú a mediálnu kampaňou nadväzujúcu na kampaň Rady Európy  „Zastavme domáce násilie na ženách“, ktorá prispela k prevencii a eliminácii násilia páchaného na ženách a bola finančne podporená MPSVR SR. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v novele zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele pri vykonávaní opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately upravilo problematiku telesných trestov u detí tak, ako to umožňuje pôsobnosť rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny, to znamená, že pri vykonávaní opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately podľa zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele je zakázané používať všetky formy telesných trestov na dieťati a iné hrubé alebo ponižujúce formy zaobchádzania a formy trestania dieťaťa, ktoré mu spôsobujú alebo môžu spôsobiť fyzickú ujmu alebo psychickú ujmu.
Uvedeným zákonom je zakázané používanie foriem telesných trestov a iných hrubých alebo ponižujúcich foriem zaobchádzania a foriem trestania dieťaťa, ktoré mu spôsobujú alebo môžu spôsobiť fyzickú ujmu alebo psychickú ujmu v prostrediach, kde sa vykonávajú opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately.
Zákon č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov umožňuje tiež vytváranie rôznych typov zariadení na vykonávanie opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. Jedným z uvedených typov zariadení je krízové stredisko, ktoré zabezpečuje vykonávanie opatrení spomenutého zákona aj v prípade, ak sa dieťa, rodina alebo plnoletá fyzická osoba nachádza v krízovej životnej situácii. Znamená to, že v určitých situáciách krízové stredisko môže zabezpečovať vykonávanie opatrení aj v prípadoch násilia páchaného na ženách a ich deťoch. 

K odporúčaniu č.  23 
Zákon o sociálnych službách (č. 448/2008) definuje viacero podporných služieb, v ktorých rámci je uvedené aj integračné centrum slúžiace na pomoc osobám ohrozeným sociálnym vylúčením. V integračnom centre sa fyzickej osobe, ktorá nemá zabezpečené nevyhnutné podmienky na uspokojovanie základných životných potrieb alebo ktorá je ohrozená sociálnym vylúčením, poskytuje sociálne poradenstvo a sociálna rehabilitácia, a zároveň sa v ňom takýmto osobám utvárajú podmienky na pracovnú terapiu a záujmovú činnosť.
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR deklaruje politiku riešenia začleňovania marginalizovaných rómskych komunít na občianskom princípe ako osôb žijúcich v sociálne znevýhodnených podmienkach v ekonomicky marginalizovanom prostredí a je založená na stratégii ich sociálneho začleňovania a podpory participácie a partnerstva v občianskej spoločnosti. Zároveň dôsledne presadzuje antidiskriminačnú politiku na báze rasy alebo etnika. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR podporuje medzirezortné, integrované, celostné, udržateľné a koordinované riešenia problematiky sociálneho vylúčenia marginalizovaných rómskych komunít, žijúcich v sociálne znevýhodnených podmienkach v ekonomicky marginalizovaných regiónoch. Chudoba a sociálne vylúčenie majú komplexné a viacrozmerné formy, preto vyžadujú zjednotený prístup riešenia v rôznych oblastiach politík. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR podporuje integrujúce, nie segregačné riešenia. Niektoré typy programov pristupujú k riešeniu sociálnej exklúzie rómskych komunít aj prostredníctvom takých krokov, ktoré pokračujú v udržiavaní vylúčenia. Ďalším zámerom je v inkluzívnych programoch podporovať princíp integrácie a spájanie menšiny a väčšiny ako jednu z podmienok. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR považuje za kľúčový prvok začleňovania a predchádzania sociálnemu vylúčeniu marginalizovaných komunít podporu vo vzdelávaní a v prístupe ku kvalitnému vzdelaniu vrátane ďalšieho vzdelávania a prístupu na trh práce. Vzdelávanie môže byť kľúčovým eskalátorom výstupu zo sociálneho znevýhodnenia. S týmto cieľom je podpora a rozvoj programov a opatrení zameraných na uvedené oblasti, a to najmä zamerané na podporu prístupu k predškolskej výchove a vzdelávaniu, priebežnú a sústredenú podporu počas školskej dochádzky, programy druhej šance. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR podporuje rozvoj terénnej sociálnej práce a komunitnej práce, sociálnych služieb nízkoprahového charakteru a špecifických programov, zameraných na aktiváciu vnútorných zdrojov fyzických osôb a na pomoc pri napájaní na vonkajšie zdroje a ďalšie aktívne opatrenia na trhu práce, cielené najmä na skupiny znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie pri zabezpečení individualizovaného prístupu ku klientovi na profesionálnej báze. V tejto súvislosti sa považuje za kľúčovú spolupráca s Ministerstvom školstva SR a presadzovanie takých politík, ktoré vedú k zabezpečeniu inkluzívneho vzdelávania (založeného najmä na princípoch dostupnosti, kvality, podpory a rovnosti). 

K odporúčaniu č. 27 
Zákonom č. 348/2007 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorý nadobudol účinnosť 1. septembra 2007, sa rozvinula zásada rovnakého zaobchádzania v rámci odmeňovania  v súlade s článkom 141 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v konsolidovanom znení a smernicou Rady 75/117/EHS z 10. februára 1975 o aproximácii zákonov členských štátov, týkajúcich sa uplatňovania zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie) a v súlade a dohovorom MOP č. 100 o rovnakom odmeňovaní pracujúcich mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty. Zásada rovnakej odmeny znamená odstránenie akejkoľvek diskriminácie z dôvodu pohlavia v súvislosti so všetkými aspektmi a podmienkami odmeňovania za rovnakú prácu alebo za prácu, ktorej sa prisudzuje rovnaká hodnota. 
Podľa posúdenia Výboru expertov pre aplikáciu dohovorov a odporúčaní MOP zo septembra 2004  bola  vyššie uvedeným zákonom zapracovaná  požiadavka Výboru expertov legislatívne doplniť povinnosť garantovať rovnaké mzdové podmienky pre muža a ženu aj v prípade výkonu práce rovnakej hodnoty (t. j. porovnateľných prác). Zákonník práce v § 119a   garantuje rovnaké mzdové podmienky pre muža a ženu aj v prípade výkonu práce rovnakej hodnoty (t. j. porovnateľných prác). 
V prípade, keď sa na určenie výšky mzdy používa systém klasifikácie zamestnaní, musí byť tento systém v zmysle Zákonníka práce založený na rovnakých kritériách pre mužov aj pre ženy a musí byť vytvorený tak, aby vylučoval akúkoľvek diskrimináciu z dôvodu pohlavia. Okrem kritérií zložitosti, zodpovednosti, namáhavosti, pracovných podmienok a výsledkov práce môže zamestnávateľ na účely posúdenia hodnoty práce uplatniť ďalšie objektívne merateľné kritériá uplatniteľné na všetkých zamestnancov bez rozdielu pohlavia.
Práva a povinnosti občanov v oblasti prístupu k zamestnaniu upravuje zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V ustanovení § 14 citovaného zákona v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania v pracovnoprávnych vzťahoch a obdobných pracovných vzťahoch je zabudované právo občana na prístup k zamestnaniu bez akýchkoľvek obmedzení, právo na služby zamerané  na poskytovanie pomoci pri hľadaní  vhodného zamestnania,  právo na vzdelávanie a prípravu  pre trh práce potrebné na uplatnenie na trhu práce.
Právo na prístup k zamestnaniu je definované  ako právo občana, ktorý chce pracovať, môže pracovať a hľadá si zamestnanie, na služby zamerané na pomoc a podporu uľahčenia jeho vstupu na trh práce vrátane pomoci a podpory vstupu a zotrvania znevýhodneného uchádzača o zamestnanie na trhu práce najmenej počas obdobia šiestich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov.
Zákon určuje nediskriminačný postup aj v ustanovení § 62, podľa ktorého zamestnávateľ nesmie zverejňovať ponuky zamestnania, ktoré obsahujú akékoľvek obmedzenia a diskrimináciu, podľa rasy, farby pleti, pohlavia, veku, jazyka, viery a náboženstva, zdravotného postihnutia, politického alebo iného zmýšľania, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, príslušnosti k národnosti alebo etnickej skupine, majetku, rodu, manželského stavu a rodinného stavu. Podľa uvedeného zákona kritériá na výber zamestnanca musia zaručovať rovnosť príležitostí pre všetkých občanov.
Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny uplatňujú voči uchádzačom o zamestnanie a záujemcom o zamestnanie pri poskytovaní služieb zamestnanosti princíp rodovej rovnosti. 
Súčasne platné aktívne opatrenia na trhu práce sú zacielené najmä na znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie, kde patria tak muži, ako aj ženy, ktorí vzhľadom na svoje rodinné povinnosti ťažšie nachádzajú uplatnenie na otvorenom trhu práce.
Konkrétne ide o:
-     občanov, ktorí nevykonávali zárobkovú činnosť, ani sa nepripravovali na povolanie v rámci sústavnej prípravy na povolanie alebo v systéme ďalšieho vzdelávania najmenej počas 24 mesiacov pred dňom ostatného zaradenia do evidencie uchádzačov o zamestnanie z dôvodu ťažkostí pri zosúlaďovaní svojho pracovného života a rodinného života,
-	rodičov alebo osoby, ktorým súd zveril dieťa do starostlivosti podľa osobitného predpisu alebo osoby, ktorým bolo dieťa dočasne zverené do starostlivosti rozhodnutím súdu podľa osobitného predpisu, starajúce sa najmenej o tri deti do skončenia povinnej školskej dochádzky alebo o osamelých rodičov, starajúcich sa aspoň o jedno dieťa do skončenia povinnej školskej dochádzky.  
Zlepšeniu postavenia osôb s rodičovskými povinnosťami na trhu práce pomáha opatrenie podporujúce zvýšenie účasti uchádzačov o zamestnanie na vzdelávaní a príprave pre trh práce a  využívanie služieb odborného poradenstva prostredníctvom poskytovania príspevku na služby  pre rodinu s deťmi.
Uchádzačovi o zamestnanie a záujemcovi o zamestnanie, ktorí sa zúčastňujú vzdelávania a prípravy pre trh práce alebo na aktivitách v rámci odborných poradenských služieb a ktorí sú rodičmi starajúcimi sa o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky alebo osobami podľa osobitného predpisu, ktoré sa starajú o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky, úrad práce, sociálnych vecí a rodiny poskytuje na základe písomnej žiadosti príspevok na služby pre rodinu s deťmi. Tento príspevok je úhrada časti preukázaných výdavkov na pobyt dieťaťa v predškolskom zariadení alebo úhrada časti preukázaných výdavkov na starostlivosť o dieťa poskytovanú fyzickou osobou, ktorá má oprávnenie na vykonávanie takej činnosti.
 Prax ukazuje, že zavedením uvedených opatrení sa dosiahlo efektívnejšie presadzovanie a posilnenie politík rovnakých príležitostí na trhu práce, ktoré z hľadiska rodiny majú pozitívne pôsobiť na zlepšenie uplatnenia sa na trhu práce a v pracovnom procese aj tých osôb, ktoré majú sťažené podmienky vzhľadom na svoje rodičovské povinnosti.
Pozornosť je zameraná aj na otázky znižovania dlhodobej nezamestnanosti žien a predovšetkým zvyšovania zamestnanosti starších žien podporou podnikania a samostatnej zárobkovej činnosti posilnením začleňovania rodových aspektov do uplatňovania politiky zamestnanosti.
Na zisťovanie diskriminácie sú okrem iného zamerané aj každoročné previerky Národného inšpektorátu práce v oblasti rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí.
Scitlivenie v oblasti rodovej rovnosti sa dá dosiahnuť len dlhodobejším vzdelávaním. Pozitívny vývoj je podmienený sústavným vzdelávaním a šírením príkladov dobrej praxe (podpora citlivej klímy na pracovisku, flexibilita pracovného času a pracovných úloh, zohľadnenie špecifických požiadaviek  rôznych skupín  zamestnancov). Taktiež systematická práca so zamestnávateľmi v oblasti rodovej rovnosti potrebuje ďalšie zviditeľnenie a ocenenie. 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR realizuje podporné aktivity zamerané na motiváciu a senzibilizáciu zamestnávateľov, obcí a ďalších aktérov v oblasti rodovej rovnosti. 21. mája 2009 sa uskutočnila medzinárodná konferencia Nová architektúra rodových vzťahov v organizáciách a inštitúciách, ktorej súčasťou bolo odovzdanie ocenení víťazom súťaže Zamestnávateľ ústretový k rodine, rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí. K základným cieľom súťaže patrí motivácia zamestnávateľov k vytváraniu takých podmienok, ktoré sú citlivé k rodinným povinnostiam zamestnancov a verejné ocenenie tých zamestnávateľov, ktorí venujú systematickú pozornosť harmonizácii pracovného a rodinného života, ako aj vytváraniu rovnosti príležitostí žien a mužov.
Problematike riešenia mzdového rozdielu na výskumnej úrovni sa venuje Inštitút pre výskum práce a rodiny a Trexima Bratislava, spol. s r. o., ktorá hlavne spracováva štatistické údaje. V oblasti hľadania riešení pre znižovanie rodového mzdového rozdielu pracuje pracovná skupina pri Ústredí práce, sociálnych vecí a rodiny.
K odporúčaniu  č. 35
Spolupráca s MVO sa realizuje na oficiálnej úrovni účasťou MVO v konzultačnom výbore Rady vlády pre rodovú rovnosť, existuje už pracovná skupina expertiek,  ktorá sa podieľala na príprave Národnej stratégie rodovej rovnosti, je rozvinutá spolupráca s expertkami a expertmi z vedeckých, univerzitných a iných vzdelávacích a výskumných inštitúcií, ako aj s expertkami a expertmi z mimovládneho sektora. Aj v budúcnosti sa bude pokračovať v   stretnutiach brainstormingového charakteru pri príprave rôznych dokumentov a materiálov.   

K odporúčaniu č. 36  
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR aktívne spolupracuje s Výborom NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien a Stálou komisiou pre rodovú rovnosť a rovnosť príležitostí Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie, ktorá vznikla 5. júla 2007. Zriadením komisie sa vytvoril priestor pre strategické iniciatívy na úrovni parlamentu. Komisia má iniciačnú a konzultačnú funkciu na prípravu stanovísk pre oblasť rodovej rovnosti.

7. Ministerstvo školstva SR
 
K odporúčaniu  č. 19
Ministerstvo školstva SR ako zodpovedný subjekt  v tomto bode berie dané odporúčanie na vedomie a má o jeho napĺňanie záujem. V otázkach rodovej rovnosti sa usiluje MŠ SR v rámci svojej vecnej pôsobnosti o aktualizáciu a efektívnejšiu implementáciu jej princípov. 
V novom školskom zákone, zákon č. 245/2008 Z. z. je jedným zo základných princípov princíp:
j) prípravy na zodpovedný život v slobodnej spoločnosti v duchu porozumenia a
znášanlivosti, rovnosti muža a ženy, priateľstva medzi národmi, národnostnými a etnickými
skupinami a náboženskej tolerancie.
Výsledkom snaženia MŠ SR v tejto otázke je aj založenie Expertnej pracovnej skupiny MŠ SR pre rodovú rovnosť (október 2008), ktorá sa skladá z predstaviteľov jednotlivých organizačných útvarov MŠ SR. 
Keďže RR možno chápať ako prierezovú činnosť, ktorá sa dotýka každého poľa pôsobnosti v rámci MŠ SR, cieľom tejto expertnej skupiny bude vytvárať lepšie podmienky na implementáciu princípov gender mainstreaming, príprava podkladov pre koncepčné a legislatívne zabezpečenie  tejto otázky a zlepšenie samotnej spolupráce a komunikácie medzi jednotlivými útvarmi MŠ SR.
Čo sa týka rodovej rovnosti na akademickej pôde, sekcia vysokých škôl už prijala právnu úpravu v § 55 ods. 2, 3, 4, 5 v zákone č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorou sú dané predpoklady na odstraňovanie všetkých foriem diskriminácie v akademickej obci. 
V oblasti vedy a techniky Európska komisia už v roku 2000 deklarovala cieľ zlepšovať postavenie a úlohu žien vo výskume a vývoji. Terajšie jej úsilie smeruje k tomu, aby členské krajiny podporovali záujem žien pôsobiacich vo výskume a vývoji o zvyšovanie svojho odborného rastu a o uplatnenie sa na vedúcich postoch. Cieľom v tejto oblasti na Slovensku bude zlepšiť podmienky pre uplatnenie sa žien vo výskume a vývoji (deklarované v Dlhodobom zámere štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015, ktorý bol vládou schválený v septembri 2007). 
Čo sa týka kritiky a odporúčaní uvedených v záverečnom stanovisku, možno súhlasiť s tým, že chýba informovanosť verejnosti o legislatívnych krokoch, ktoré boli vykonané pre zaručenie rovnosti mužov a žien v reálnych podmienkach. Nízke právne povedomie slovenského občana je však všeobecným celospoločenským problémom a týka sa tak mužov i žien, ako i iných oblastí spoločenského života.
Súhlasíme, že na prekonávanie spoločenských stereotypov je najúčinnejšie vzdelávanie, ale treba podotknúť, že je to dlhodobý proces. Zmeny vo vedomí ľudí sa menia pomalšie než úprava legislatívy. Avšak tieto legislatívne a koncepčné zmeny sú podmienkou, aby sa veci pohli dopredu.  MŠ SR bude aj naďalej zlepšovať legislatívne úpravy v prospech lepšej implementácie princípov gender mainstrimingu v súlade s európskou legislatívou. 
Určité rezervy vidíme v lepšom monitoringu, zbieraní relevantných štatistických údajov, týkajúcich sa RR v rámci MŠ SR a skvalitnení vzdelávania učiteľov v otázkach RR a sexuálnej výchovy, ktorá je prierezovou témou vo viacerých predmetoch (etická výchova, prírodopis, biológia), a preto nefiguruje ako samostatný predmet. 
Čo sa týka revízie školských učebníc ako nástroja na elimináciu rodových stereotypov z vyučovacieho procesu aj v tomto ohľade MŠ SR vykonalo určitý posun dopredu smerom k vykonaniu lepšej prípravy na nastávajúce zmeny a trendy. V novom školskom zákone, zákon č. 245/2008, je ustanovené, že pri schvaľovaní učebníc je súčasťou schvaľovacej doložky aj určenie lehoty jej platnosti.

8. Ministerstvo kultúry SR

Neuplatňuje  pripomienky.

9. Ministerstvo pôdohospodárstva SR

Nemá zásadné pripomienky, resp. návrhy. 

10. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja 

Nemá k zisteniam a odporúčaniam Výboru pre odstránenie diskriminácie žien, ako aj k prevzatiu zodpovednosti za realizáciu odporúčaní, žiadne pripomienky. 

11. Ministerstvo vnútra SR

K odporúčaniu  č. 11
K odporúčaniu výboru zaviesť vzdelávacie programy o dohovore, opčnom protokole a právach žien najmä pre všetky právnické profesie a okrem profesií aj zamestnancov a zamestnankýň orgánov činných v trestnom konaní konštatujeme, že daná problematika je všeobecne zaradená do vzdelávania policajtov a policajtiek v predmete Právo na stredných odborných školách Policajného zboru a na Akadémii policajného zboru. Ide najmä o zameranie štúdia vyšetrovatelia, realizovaného Akadémiou policajného zboru a o štúdium policajtov poverených skráteným vyšetrovaním, ktoré realizujú stredné odborné školy PZ. Vo vzdelávaní sa bude pokračovať.

K odporúčaniu  č. 21
Problematika prevencie a eliminácie násilia na ženách a v rodinách je jednou z priorít Stratégie prevencie kriminality v Slovenskej republike na roky 2007 – 2010, schválenej uznesením vlády SR č. 681 zo dňa 15. augusta 2007, v  ktorej realizácii zohráva Ministerstvo vnútra SR významnú úlohu. Ministerstvo vnútra SR zabezpečuje realizáciu úloh, ktoré mu vyplývajú z Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách na roky 2005 – 2008. Takisto plní úlohy, ktoré mu vyplývajú z národného akčného plánu, zaoberajúceho sa obchodovaním so ženami a dievčatami. Vyhodnotenie plnenia týchto úloh predkladá  v určených termínoch príslušným expertným skupinám  pri Rade vlády pre prevenciu kriminality 
Ministerstvo vnútra SR bude aj naďalej podporovať spoločný postup všetkých zainteresovaných profesií poskytujúcich v praxi pomoc a ochranu ženám, obetiam násilia, prostredníctvom podpory spolupráce na lokálnej úrovni. Vyšetrovatelia PZ spolupracujú s mimovládnymi organizáciami, činnými v oblasti pomoci obetiam násilia, prebieha  výmena informácií medzi vyšetrovateľmi PZ a odbormi sociálnych vecí v problematike domáceho násilia páchaného na ženách. Združenie príslušníčok PZ spolupracuje na regionálnej úrovni s mimovládnymi organizáciami na pomoc obetiam násilia, poskytuje im infoservis a odporúča odborníkov na spoluprácu. Špecialisti z úradu justičnej a kriminálnej polície Prezídia Policajného zboru sa v oblasti danej problematiky zúčastňujú na živých kontaktných reláciách  v elektronických médiách.   
	
K odporúčaniu  č. 25
V Policajnom zbore sú riadiace funkcie obsadzované policajtkami, pokiaľ to dovoľuje povaha výkonu týchto funkcií s ohľadom na ich fyzickú a psychickú záťaž a na potrebu odbornej pripravenosti z hľadiska teoretických vedomostí a praktických skúseností na ich zvládnutie. Rozširovanie možností uplatnenia policajtiek vo vedúcich funkciách je obmedzené aj príslušnými ustanoveniami zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže SR a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, v ktorých sú upravené osobitné podmienky výkonu štátnej služby policajtiek. 
V súvislosti so zastúpením žien v Policajnom zbore je dôležité poukázať na to, že platná právna úprava služobného pomeru príslušníkov PZ v štátnej službe v jednotlivých ustanoveniach, s výnimkou  ustanovení o osobitných podmienkach výkonu štátnej služby policajtiek nerozlišuje podmienky pre výkon funkcií na základe pohlavia. Vzťahuje sa to aj na odmeňovanie, ktoré znemožňuje nerovnosť v odmeňovaní pri výkone rovnakých služobných činností policajtom a policajtkou.
	 Súčasný stav v rezorte Ministerstva vnútra SR nepoukazuje na diskrimináciu žien pri ich uplatňovaní vo vedúcich pozíciách a pri obsadzovaní vedúcich pozícií sa zachováva princíp rovnosti príležitostí žien a mužov s dôrazom na odbornosť v zmysle platnej legislatívy.

12. Trenčiansky samosprávny kraj

 K odporúčaniu  č. 21
 	Na území Trenčianskeho samosprávneho kraja sa v súčasnosti nachádza 5 zaregistrovaných Domovov pre osamelých rodičov, ktoré poskytujú ubytovanie a pomoc osamelým rodičom s deťmi vrátane tehotných žien s celkovou kapacitou 116 miest. Tieto domovy sú čiastočne alebo úplne financované z rozpočtu TSK (čiastočne v počte 4, sú to neštátne, súkromné organizácie a úplne v počte 1, organizácia v zriaďovateľskej pôsobnosti TSK). Okrem toho pôsobia na území kraja 2 organizácie zaoberajúce sa pomocou obetiam násilia a obchodovania s ľuďmi: Pomoc obetiam násilia a Dotyk Beckov. Trenčiansky samosprávny kraj má záujem aj naďalej pokračovať v podpore uvedených organizácií v rozsahu ako doteraz. 

13. Košický samosprávny kraj

Nemá ďalšie pripomienky ani návrhy. 

14. Banskobystrický samosprávny kraj
 
K odporúčaniu č. 9  
Vo vzťahu k obmedzenému rozsahu antidiskriminačnej legislatívy navrhujeme  predložiť Návrh zákona o podpore rodovej rovnosti. Klásť väčší dôraz na právnu ochranu a podporu materstva a podporiť úlohu ženy „ako osobnosti“. Odporúčame prijať právne a iné mechanizmy na odstránenie pretrvávajúceho zvýhodňovania mužov v zamestnaní a v politike.

K odporúčaniu č. 11  
Vo vzťahu k zvyšovaniu povedomia a vzdelávania navrhujeme zavedenie vzdelávacích programov na všetkých úrovniach škôl (na  vysokých školách, stredných, základných školách), ako aj vzdelávanie sudcov a sudkýň  a ostatných inštitúcií na národnej  aj na regionálnej úrovni.
BBSK je zriaďovateľom stredných škôl  a školských zariadení. Ako prioritu v Koncepcii rodovej rovnosti v BBSK sme si zvolili vzdelávacie aktivity v oblasti rodovej rovnosti. Na základe našich analýz a prípadových štúdií sme dospeli k zisteniam, že v dokumentoch, ktoré upravujú výchovu na Slovensku, absentuje zmienka o potrebe rodovo citlivého prístupu, eliminácie stereotypov a chýba zapracovanie princípu rovnosti príležitostí mužov a žien do výchovy a vzdelávania. Štátny pedagogický ústav zabúda zaradiť rodovú rovnosť ako jeden z dôležitých aspektov školstva kurikulárnej  reformy.
V rámci partnerskej spolupráce so Združením žien Slovenska sme  vyškolili 80 učiteľov etickej výchovy a náuky o spoločnosti na stredných školách a v školských zariadeniach v zriaďovateľskej pôsobnosti BBSK na problematiku rodovej rovnosti.

K odporúčaniu č. 15  
Vo vzťahu k posilneniu národného inštitucionálneho zabezpečenia podpory postavenia žien by sa malo inštitucionálne zabezpečenie uvedenej problematiky posilniť aj na regionálnu úroveň.
 V Banskobystrickom samosprávnom kraji (ďalej v texte BBSK) sme zaradili do organizačnej štruktúry Úradu BBSK v Kancelárii predsedu – Inštitút výskumu rodovej rovnosti a starostlivosti o rodinu vo všetkých politikách BBSK (ďalej v texte IVRRSR v BBSK). Pri zriaďovaní IVRRSR v BBSK nám veľmi pomohlo metodické usmernenie MPSVR - odboru rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí.
 Inštitút je financovaný z rozpočtu BBSK a z nenávratných finančných príspevkov, ktoré získavame  nie jednoduchou cestou,  a to podávaním žiadostí  a spracovaním projektov  k jednotlivým  výzvam.

K odporúčaniu č. 23  
Rómske ženy na Slovensku  považujeme za potenciálne viacnásobne diskriminované vo viacerých oblastiach okrem iného aj v prístupe k sociálnemu zabezpečeniu, zamestnaniu  a bývaniu. Rómske ženy a dievčatá  predstavujú jednu z najviac  ohrozených skupín. 
V  BBSK sme umožnili  rómskym  ženám vyjadriť svoje návrhy a odporúčania. Vytvorili sme im priestor na  komunikáciu s verejnou správou a ostatnými  partnermi v regióne v rámci stretnutí Krajskej expertnej  skupiny rodová rovnosť a rovnosť príležitostí v podskupine marginalizované rómske komunity – rómske ženy.
Navrhujeme prijať účinné opatrenia a koordinovanie aktivít v rámci BBSK Úradom splnomocnenkyne vlády SR.

15. Žilinský samosprávny kraj

K odporúčaniu č. 21  
Žilinský samosprávny kraj (ŽSK) v zmysle kompetencií, ktoré mu vymedzuje súčasná legislatíva pri eliminácii násilia páchaného na ženách a vychádzajúc z Národného akčného plánu pre prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách na roky 2005 – 2008, vypracoval Akčný plán na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách a v rodinách na území ŽSK. Tento strategický materiál bol prijatý zastupiteľstvo ŽSK v auguste 2007. V rámci tohto dokumentu bola vypracovaná podrobná analýza súčasnej situácie v regióne ŽSK v oblasti násilia páchaného na ženách a v rodinách a boli prijaté konkrétne úlohy na rok 2008. 
ŽSK finančne podporil v roku 2008 všetkých žiadateľov o finančný príspevok, ktorí mali záujem o riešenie tejto problematiky na území ŽSK (Žena v tiesni, OZ Náruč, OZ Brieždenie, OZ  Áno pre život, n. o., Dafné, OZ Spišská katolícka charita). Aktivity tohto druhu vykonávajú taktiež organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti ŽSK.
Na riešenie problematiky násilia páchaného na ženách ŽSK každoročne vypisuje výzvy na predkladanie projektov, ktoré majú za cieľ preventívne pôsobiť v tejto oblasti. Finančne boli zo strany ŽSK podporené napr. projekty Žena v tiesni, OZ Nebuď ďalšou obeťou! (prednášky po základných a stredných školách), Áno pre život, n. o. – Každá zmysluplná činnosť je lepšia ako nečinnosť, Náruč, OZ Primárna a sekundárna prevencia Poradensko-tréningového centra v Čadci.
V roku 2008 bola taktiež vypísaná samostatná výzva na predkladanie projektov na zabezpečenie špeciálneho poradenstva pre obete domáceho násilia formou poradne v meste Žilina. Od 1. marca 2008 bola otvorená Poradňa pre rodinu v kríze v Žiline, ktorej chod zabezpečuje OZ Náruč.
ŽSK zriadil vo svojej pôsobnosti v mesiaci október 2008 Poradenské centrum  pre ženy a deti v ohrození ako odborné pracovisko v Dolnom Kubíne.
ŽSK v rámci svojej koncepcie zriaďuje vlastné alebo financuje neverejné poradenské centrá s týmto zameraním v každom regióne kraja. Pre región Orava slúži novozriadené centrum v Dolnom Kubíne, región Kysuce má  špecializované poradenské centrum v Čadci, ďalšie centrá takto špecializované sú v Žiline a v Martine. V roku 2009 plánujeme zriadenie centra pre domáce násilie aj v regióne Liptov v Ružomberku, čím bude mať ŽSK pokryté všetky regióny. 
ŽSK vyvíja maximálne úsilie na riešenie problematiky násilia páchaného na ženách a v rodinách, spolupracuje s miestnou samosprávou, neštátnymi subjektmi a organizáciami v zriaďovateľskej pôsobnosti a vytvára podmienky, ktoré vedú k eliminácii tohto negatívneho problému v spoločnosti.

16. Nitriansky samosprávny kraj

K odporúčaniam č. 7, 9 a 11  
Situácia v oblasti rodovej rovnosti a odstránenia diskriminácie žien je už čiastočne implementovaná v legislatíve, ale čo je pre verejnosť – pre ženskú časť populácie ťažké, je celkovo slabá vymožiteľnosť práva, veľká právna nevedomosť aj u žien, ktoré majú vyššie ako základné vzdelanie, pretrvávajúci strach z uplatňovania svojich práv – z možných následkov a v neposlednom rade, bohužiaľ aj pretrvávajúca korupcia. Preto je dobré, ak výbor žiada, aby štát postúpil záverečné zistenia všetkým ministerstvám, parlamentu a súdnictvu, aby boli ustanovenia dohovoru zapracované jednoznačne do legislatívy, aby bola zabezpečená kontrola a sankcie v prípade nedodržania. Problematiku je potrebné jednoznačnými opatreniami dostať aj do všetkých sektorov a úrovní, aby bol kladený dôraz na šírenie informácií o tejto problematike a postupne sa zvyšovala vedomosť o rodovej rovnosti, ako aj o priaznivých dôsledkoch jej uplatňovania.

K odporúčaniam  č. 21 a 23  
Odporúčania v bode 8) a 9) výbor odporúča prijatie opatrení na zabezpečenie bezpečných domov pre ženy, obete násilia, v dostatočnom počte a s primeranými štandardmi a zabezpečenie celkového scitlivenia. V  Nitrianskom samosprávnom kraji (ďalej len NSK) je v súčasnosti v prevádzke Krízové stredisko v Hurbanove, ktoré poskytuje pomoc a starostlivosť týraným a zneužívaným deťom, v prípade potreby aj matkám s takýmito deťmi. Finančne tiež podporuje neziskový neštátny subjekt Slniečko, ktorému VÚC poskytuje maximálnu finančnú pomoc. Slniečko poskytuje bývanie týraným a prenasledovaným ženám, ale súčasne zabezpečuje ich utajenie a ochranu. 
	Samosprávny kraj má vypracovanú stratégiu pomoci marginalizovaným skupinám. 
Pokrokom v oblasti rodovej rovnosti je aj to, že domovy sociálnych služieb (DSS) už toho času zohľadňujú aj rodovú rovnosť, teda vo všetkých zariadeniach takéhoto typu je zabezpečený rovnaký prístup pre oba rody, nie sú čisto ženské a čisto mužské DSS. 

K odporúčaniu č. 19  
Výzva Výboru, aby štát prijal opatrenia na zvyšovanie povedomia cez masmédiá a vzdelávacie programy pre verejnosť vrátane kampane nulovej tolerancie s cieľom dosiahnuť, aby takéto násilie bolo spoločensky neprijateľné, zasahujú aj do činnosti samosprávy, ktorá môže v tomto smere pôsobiť na verejnosť prostredníctvom organizácií a pracovníkov vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti, ktorých však treba predtým o tejto problematike informovať. Niektorí pracovníci Úradu NSK už prešli vzdelávaním o problematike rodovej rovnosti. Začiatkom budúceho roka sa uskutoční monitoring o úrovni vedomostí pracovníkov v organizáciách v pôsobnosti NSK a obyvateľov Nitrianskeho kraja. Otázky budú prístupné na webe NSK. 
Nadobudnutím účinnosti zákona o zákaze telesných trestov detí (novela zákona č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) je potrebné, aby zmeny boli príslušným ministerstvom  zapracované do metodických školských pokynov, vzorového školského poriadku a takto sa urýchlene dostali ku školám, a teda do praxe. 
V oblasti školstva doteraz neboli žiadne vzdelávania – ani funkčné, ktoré sú povinné pre vedúcich pracovníkov škôl, na ktorých by sa oboznámili s problematikou rodovej rovnosti (je to kompetencia Metodického centra – organizácia priamo riadená Ministerstvom školstva). Otázka obsahu tejto problematiky v učebniciach absentuje, čo je možné konštatovať aj bez nejakého zdĺhavého revízneho procesu a týka sa to aj učebníc novšieho vydania.

K odporúčaniu č. 25  
Odporúčania k tomuto bodu sa týkajú zvýšeného zastúpenia žien v rozhodovacích článkoch, čo nemožno ponechať na postupný vývoj spoločenského povedomia, ale je potrebné prijať na úrovni štátu opatrenia, ktoré povedú k dosiahnutiu tohto stavu. Po prijatí takýchto opatrení možno očakávať zmenu, a potom možno robiť príslušné monitoringy.

S odporúčaniami ako celkom sa možno stotožniť a usilovať sa o ich uplatňovanie.

17. Bratislavský samosprávny kraj

K odporúčaniam č. 7 a 9
V súvislosti s požiadavkou nepretržite uplatňovať všetky ustanovenia dohovoru, Bratislavský samosprávny kraj (ďalej len „BSK“) zabezpečí monitorovanie dodržiavania povinností vyplývajúcich z  dohovoru a ostatných medzinárodných dokumentov, podporujúcich rovnosť príležitostí vo všetkých zariadeniach vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti.  

K odporúčaniu č. 21 
BSK aktívne spolupracuje a upevňuje komunikáciu so subjektmi, ktoré sa v regióne BSK zaoberajú problematikou nielen násilia páchaného na ženách, ale všetkými formami násilia. V tejto oblasti si na 1. polrok 2009 naplánoval uskutočniť pre verejnosť seminár na tému: Domáce násilie, týrané ženy. Seminár sa uskutoční za spoluúčasti zástupcov občianskeho združenia Aliancia žien Slovenska. 
Vychádzajúc zo svojej pôsobnosti BSK poskytuje neštátnym subjektom po splnení zákonom stanovených podmienok finančný príspevok na úhradu nákladov za poskytnutú sociálnu pomoc. Medzi týmito subjektmi sú i tie, ktoré majú zriadené útulky, v ktorých sa v zmysle zákona o sociálnych službách (č. 448/2008) poskytuje starostlivosť aj občanom, na ktorých je páchané násilie osobou, s ktorou žijú v domácnosti. V roku 2008 poskytol finančný príspevok na zabezpečenie starostlivosti občanom v útulku nasledovným subjektom: OZ Domov pre každého, n. o. Križovatky, OZ Brána do života, n. o. Galant., n. o. Maják nádeje. V prípade umiestnenia osoby, na ktorej je páchané násilie, má táto osoba zo strany subjektu zabezpečenú anonymitu v utajení miesta pobytu.  Okrem týchto subjektov BSK v roku 2008 poskytol finančný príspevok n .o. Bratislavská občianska poradňa a n. o. Pomoc pre nádej, ktoré poskytujú sociálne poradenstvo pre túto cieľovú skupinu. Uvedené subjekty majú zabezpečený široký okruh odborníkov z radov psychológov, právnikov, sociálnych pracovníkov a pod.  

K odporúčaniu č. 23
Problematike týkajúcej sa rómskej komunity, konkrétne dodržiavanie ľudských práv občanov rómskej národnosti, žijúcich na území BSK, zlepšenie ich životnej úrovne, integrácie a zamestnanosti, sa BSK venoval, resp. sociálnu pomoc v roku 2008 zabezpečoval prostredníctvom finančnej podpory neštátnych subjektov, a to konkrétne: 
-	Agentúra podporovaného zamestnávania OPS OZ .PRO, ktorá poskytuje sociálne poradenstvo prioritne občanom Rómskej národnosti, 
-	OZ Domov pre každého– ktoré prevádzkuje 2 útulky, z toho 1 pre rómsku komunitu. V rámci programu sociálnej práce zameriavajú svoju činnosť na zlepšenie životnej úrovne, integrácie a zamestnanosti uvedenej cieľovej skupiny.
-	Saleziáni don Bosca - táto cirkevná organizácia má detašované pracovisko v obci Plavecký Štvrtok, kde v rámci rôznych aktivít pracuje s rómskou komunitou, ktorá je v tejto oblasti pomerne veľká. Sústreďuje sa najmä na skupinu mladých ľudí. Jednou z metód ich činnosti je zabezpečiť zmysluplné trávenie voľného času (športové, kultúrne, rekreačné, duchovné aktivity, podpora zamestnanosti...). Jej cieľom je predchádzanie vzniku sociálnopatologických javov v tejto rómskej komunite.

Ostatné odporúčania obsiahnuté v správe berie BSK na vedomie a v spolupráci s inými subjektmi a organizáciami sa bude snažiť o ich ďalšie napĺňanie. 

18. Úrad splnomocnenca vlády pre rómske komunity

Nemá žiadne zásadné pripomienky.   

K odporúčaniu č. 23  
Plnenie uvedeného opatrenia bude ÚSVRK zabezpečovať v rámci aktivít uvedených v Národnom akčnom pláne – Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015, ako aj  formou mediálnych kampaní  a realizovaním stretnutí, tzv: „ Okrúhle stoly“.

 19. Kancelária verejného ochrancu práv

S návrhom zodpovedných subjektov za realizáciu odporúčaní obsiahnutých 
v Záverečných zisteniach Výboru pre odstránenie diskriminácie žien vo vzťahu 
ku Kancelárii verejného ochrancu práv súhlasíme. 

Súčasne k vybraným bodom uvádzame:

K odporúčaniam č. 7 a 9
Verejný ochranca práv pri výkone svojej zákonom ustanovenej pôsobnosti dbá na dôsledné uplatňovanie ustanovení medzinárodných zmlúv a dohovorov, ktorými je Slovenská republika viazaná vrátane Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien. Tieto uplatňuje pri preskúmavaní podnetov fyzických osôb i právnických osôb vo vzťahu ku konaniu, rozhodovaniu alebo nečinnosti orgánov verejnej správy.  Stratégiu rodovej rovnosti a podpory žien implementujeme do každodenného výkonu pôsobnosti verejného ochrancu práv i činnosti Kancelárie verejného ochrancu práv. 

K odporúčaniu č. 11
Vzdelávanie k problematike dodržiavania a ochrany práv žien je súčasťou antidiskriminačnej politiky verejného ochrancu práv, ktorú z vlastnej iniciatívy realizuje v rámci vzdelávacích podujatí, najmä vo vzťahu k mladej generácii (napr. v súvislosti s realizáciou programu „Verejný ochranca práv deťom a mládeži“, projekt „Detských spolupracovníkov verejného ochrancu práv – detských ombudsmanov“), ale aj ostatnej časti obyvateľstva (napr. v rámci stretnutí s občanmi, besied, podujatí s predstaviteľmi samosprávy). V záujme zvyšovania právneho vedomia poskytuje Kancelária verejného ochrancu práv podávateľom aj právne usmernenia, týkajúce sa riešenia situácií, ktoré nepatria do pôsobnosti verejného ochrancu práv. Tieto opatrenia právnej gramotnosti sa týkajú aj zvyšovania povedomia o právach žien, ich uplatňovaní a možnostiach ochrany. S týmto cieľom bolo uskutočnených viacero mediálnych vystúpení verejného ochrancu práv a právnikov jeho kancelárie, tematicky venovaných diskriminácii žien, najmä  v pracovnoprávnych vzťahoch, ale aj násiliu na ženách. Keďže ide o vážnu a neustále aktuálnu tému, uvedené aktivity plánujeme realizovať aj v budúcnosti. 

20. Združenie miest a obcí Slovenska

	 ZMOS môže spolupracovať s rezortmi pri realizácii propagačných a osvetových programov, zameraných na posilnenie vnímania otázok rodovej rovnosti na miestnej úrovni. 

21. Sociologický ústav SAV

Uvádzame nesúhlas s konštatovaním v časti o zisteniach, bod 32, že „ako výsledok zvyšujúceho sa počtu rozvodov sa v zmluvnom štáte podstatne zvýšil počet slobodných matiek.“ Príčiny nárastu detí narodených mimo manželstva nie sú spôsobené nárastom rozvodov (iba do veľmi malej miery). Napokon ani samotný nárast rozvodov nie je na Slovensku nijako výnimočný. (Pozn. v texte bola urobená úprava, slovo slobodných bolo nahradené lepším prekladom ...osamelých...)

K odporúčaniu č. 35
 Odporúčanie navrhujem rozšíriť  nielen o spoluprácu so ženskými mimovládnymi organizáciami, ale so všetkými  mimovládnymi organizáciami.  (Pozn. Znenie odporúčaní nie je možné meniť.)

22. Štatistický úrad  

Štatistický úrad SR podporuje uvedené odporúčania smerujúce k zlepšeniu postavenia žien v rôznych sférach socioekonomického vývoja spoločnosti. 

K odporúčaniu č. 27
S osobitným dôrazom akceptujeme spoluzodpovednosť pri realizácii tohto odporúčania v zmysle zabezpečovania dostupnosti relevantných štatistických informácií pre monitorovanie profesijnej segregácie na pracovnom trhu. Viac ako 10 rokov vykonávame výberové zisťovania o štruktúre miezd zamestnancov, ktorých prostredníctvom v ročných intervaloch aktualizujeme pomerne rozsiahlu databázu údajov o úrovni a štruktúre odmeňovania mužov a žien. Súčasťou sú podrobnejšie informácie o rozdieloch v odmeňovaní v závislosti od veku, vzdelania, povolania a pod. Zastúpenie mužov a žien na trhu práce monitorujeme štvrťročne v rámci výberového zisťovania pracovných síl, kde sledujeme rôzne aspekty zamestnanosti, nezamestnanosti a ekonomickej neaktívnosti. Okrem toho pravidelne v 2. štvrťroku zisťujeme ďalšie informácie zamerané na špecifické témy zamestnanosti, tému, ako je prechod osôb v smere škola - trh práce – dôchodok, zdravotné problémy súvisiace so zamestnávaním a pod.
Štatistický úrad disponuje ďalšími informáciami k tejto problematike najmä z demografickej štatistiky. Všetky údaje tohto typu sú poskytované prioritne MPSVR SR a sú prezentované na konferenciách a seminároch k rodovým rovnostiam, resp. k diskriminácii.