D ô v o d o v á    s p r á v a

V š e o b e c n á  č a s ť 
I
	V súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001 bolo Ministerstvu obrany Slovenskej republiky uložené v mesiaci november predložiť do Národnej rady Slovenskej republiky návrh branného zákona. V nadväznosti na prijatie ústavného zákona č. 90/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov, bol názov návrhu branného zákona zmenený na zákon o brannej povinnosti, v súlade s novým znením čl. 25 odsek 1.
Vláda Slovenskej republiky sa v svojom programovom vyhlásení zaviazala presadiť optimálny variant zaručenia bezpečnosti Slovenskej republiky, ktorý vychádza zo snahy získať plnohodnotné členstvo v Severoatlantickej aliancii. Na túto skutočnosť je potrebné reagovať aj prijatím nových všeobecne záväzných právnych predpisov, ktorými sa Slovenská republika priblíži k právnemu riešeniu problematiky zabezpečovania obrany v štátoch Severoatlantickej aliancie.
Návrhy nových všeobecne záväzných právnych predpisov na úseku obrany nadväzujú na schválenú Bezpečnostnú stratégiu Slovenskej republiky, Obrannú stratégiu Slovenskej republiky a Vojenskú stratégiu Slovenskej republiky, ako aj na materiál „Ozbrojené sily  Slovenskej republiky – model 2010“, ktorý bol prerokovaný a schválený vládou Slovenskej republiky. 

II

	Návrh zákona o brannej povinnosti sa predkladá súčasne s návrhom zákona o obrane Slovenskej republiky a návrhom zákona o ozbrojených silách Slovenskej republiky, ktoré navzájom súvisia a dopĺňajú sa. Novelizácia doterajšieho zákona č. 351/1997 Z. z. Branný zákon           v znení zákona č. 401/2000 Z. z. nad ktorou sa tiež uvažovalo by však viedla k jeho neprehľadnosti. Prijatím nového zákona o brannej povinnosti, ako aj ďalších uvedených zákonov dôjde tiež k sprehľadneniu riešenia právnych vzťahov súvisiacich s brannou povinnosťou občanov. 
S cieľom  komplexne riešiť problematiku ozbrojených síl Slovenskej republiky v osobitnom zákone sa preberajú z Branného zákona niektoré ustanovenia napr. z druhej časti úlohy ozbrojených síl, zloženie ozbrojených síl, početný stav ozbrojených síl, vojenská prísaha, ako aj ustanovenia piatej časti, mobilizácia ozbrojených síl, ktoré sú s úpravami zapracované do návrhu zákona o ozbrojených silách Slovenskej republiky. Ustanovenia piatej časti - rozsah mimoriadnych opatrení sú s úpravami zapracované do návrhu ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, ustanovenia siedmej časti - organizácia štátnej správy na úseku obrany do návrhu zákona o obrane Slovenskej republiky. 
Nakoľko uvedenými úpravami sa tak narušilo členenie a systematika Branného zákona, pristúpilo sa k spracovaniu  nového návrhu zákona o brannej povinnosti, v ktorom sa  komplexne upravuje  problematika brannej povinnosti, odvodového  konania, povinnej vojenskej služby, zálohy ozbrojených síl, posudzovania zdravotnej spôsobilosti odvedencov a  vojakov  ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený a vojakov v zálohe. 
Skúsenosti získané v uplynulom období pri aplikácii Branného zákona svedčia o tom, že právna úprava brannej povinnosti je neúplná. Pri prerušení výkonu základnej služby alebo náhradnej služby nebol jednoznačne určený orgán, ktorý je oprávnený na vydávanie rozhodnutí o prerušení výkonu základnej služby alebo náhradnej služby vojakov, ktorým bol výkon  základnej služby alebo náhradnej služby prerušený, ak  nie sú povolaní na jej dokončenie do času, kedy by im skončil výkon základnej služby alebo náhradnej služby a nebolo  možné na jej dokončenie takýchto vojakov povolať. Ide o vojakov, ktorým je základná služba alebo náhradná služba prerušená z dôvodu prieskumného konania a u ktorých sa zisťuje ich  zdravotná spôsobilosť na výkon vojenskej služby. Ustanovenia o povolaní odvedencov na výkon základnej služby alebo náhradnej služby sa nevzťahovali na vojakov, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený. V evidencii zálohy ozbrojených síl nebola uvedená kategória občanov, ktorým bola odpustená náhradná služba. 
Návrh zákona o brannej povinnosti ustanovuje vznik brannej povinnosti občana dňom dovŕšenia 18 rokov veku, čím sa toto ustanovenie zosúladí s ustanoveniami Občianskeho zákonníka a Opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa a účasti detí v ozbrojených konfliktoch.  Súčasná právna úprava vymedzuje vznik brannej povinnosti na 1. januára roku, v ktorom občan dovŕši 18 rokov veku. To znamená, že občan ešte pred dosiahnutím plnoletosti musí vykonávať niektoré úkony súvisiace s plnením brannej povinnosti, napríklad vyplniť a podpísať dotazník branca alebo podrobiť sa odvodu a vlastnoručne podpísať odvodné rozhodnutie. Neplnoletý občan je tak účastníkom správneho konania. Navrhovanou právnou úpravou sa tento nedostatok odstráni. 
Veková hranica na zánik brannej povinnosti sa po dôslednom prehodnotení súčasného stavu navrhuje znížiť zo 60 rokov na 55 rokov. Bola pritom zohľadnená potreba a možnosť  doplnenia  ozbrojených síl v prípade vojny alebo vojnového stavu vysoko odborne pripravenými vojakmi v zálohe.  Takými odborníkmi môžu byť bývalí profesionálni vojaci, ďalej lekári, právnici, analytici a ďalší špecialisti, ktorí môžu úspešne vykonať mimoriadnu službu aj napriek vyššiemu veku. Navrhuje sa ustanovenie o zániku brannej povinnosti, čo v predchádzajúcej právnej úprave chýbalo a v niektorých prípadoch bolo problematické určiť, ktorým dňom občanovi zanikla  branná povinnosť. 
	Novým spôsobom sa definuje odvod. Vychádza sa zo skutočnosti, že účelom odvodu je rozhodnúť o spôsobilosti vykonať vojenskú službu na základe posúdenia nielen zdravotného stavu ale i morálnych, vôľových a charakterových vlastností  občana. Jeho povolanie na odvod sa navrhuje realizovať nie povolávacím rozkazom, ale písomným predvolaním územnej vojenskej správy.  Novou právnou úpravou sa  tiež odstránia problémy s účasťou zástupcov obecných úradov na odvodných konaniach. Zástupca obecného úradu už nie je ustanovený ako člen odvodnej komisie, ale má možnosť odvodu sa zúčastniť. V prípade jeho neúčasti už nebude možné napadnúť právoplatnosť odvodného rozhodnutia pre neúplnosť odvodnej komisie. 
Novou  právnou úpravou sa na rozdiel od prechádzajúcej, taxatívne ustanovuje zloženie vyššej odvodnej komisie a vymedzuje sa jej pôsobnosť. Týmto ustanovením sa odstránia nejasnosti o zložení a  počte členov tejto komisie a úlohách, ktoré má plniť.
Novým spôsobom sa upravuje povolanie odvedencov na výkon základnej služby alebo náhradnej služby a odstraňuje sa nedostatok zo súčasnej právnej úpravy, podľa ktorej sa ustanovenia o povolaní nevzťahujú na vojakov, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený a ktorí sú povolaní na jeho dokončenie.
Navrhuje sa spresniť postup územných vojenských správ v prípadoch, kedy odvedenec odmieta prevziať povolávací rozkaz. Odstránia sa tak nejasnosti pri podávaní trestných oznámení na tých  odvedencov,   ktorí bezdôvodne odmietajú nastúpiť na výkon povinnej vojenskej služby. 
Navrhovanou právnou úpravou sa znižuje veková hranica na povolenie odkladu odvedencom študujúcim na vysokých školách na 27 rokov. 
Veková hranica, do ktorej je možné povoliť odklad ostatným odvedencom pripravujúcim sa na budúce povolanie alebo odvedencom z  rodinných dôvodov, sa navrhuje ponechať  na  25 rokoch..
Novým spôsobom je upravené prerušenie výkonu základnej služby alebo náhradnej služby. 
Navrhované ustanovenia o odpustení výkonu základnej alebo náhradnej služby alebo zostatku základnej služby alebo náhradnej služby umožňujú odvedencom alebo vojakom vo výkone základnej služby alebo náhradnej služby a vojakom, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený vo vymedzených prípadoch odpustiť výkon základnej služby alebo náhradnej služby alebo jej nevykonanú časť. Doterajšia právna úprava  neumožňuje úplne odpustiť výkon základnej služby ani výkon náhradnej služby, pričom sa vyskytli prípady, kedy bolo žiadúce výkon povinnej vojenskej služby odpustiť (úmrtie súrodenca pri výkone základnej služby, vdovec, ktorý sa stará o maloleté deti a nemá ich komu zveriť do opatery a pod.)  

III

Tento návrh zákona bol  12. marca 2001 prerokovaný a schválený uznesením 40. schôdze Rady obrany štátu.
   Návrh zákona bol v súlade so zákonom č. 106/1999 Z.z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve zaslaný 7. septembra 2001 Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky. Listom S RHSD č. 209/2001 tajomník  RHSD SR oznámil Ministerstvu obrany Slovenskej republiky, že predložený návrh zákona o brannej povinnosti nebude na základe dohody sociálnych partnerov prijatej dňa 11. decembra 2001 na predsedníctve RHSD SR prerokovaný.

IV

            Predkladaný návrh zákona bol dňa 11.decembra 2001 v  súlade s § 51 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky, ktoré s ním  z hľadiska finančných  dôsledkov  na štátny rozpočet vyslovilo súhlas (záznam z rokovania).
 
Návrh zákona o brannej povinnosti nemá ekonomický, enviromentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť.

         Oproti súčasnému stavu sa na zabezpečenie úloh vyplývajúcich z návrhu zákona predpokladá takýto dopad na objem rozpočtových prostriedkov rozpočtovej kapitoly ministerstva obrany:
a) v roku 2002
6 600 000 Sk na kovové identifikačné štítky pre 30 000 príslušníkov ozbrojených síl (profesionálnych vojakov, vojakov prípravnej služby, vojakov základnej služby,  náhradnej služby a zdokonaľovacej služby, ktorí sú vo výkone vojenskej služby),
3 300 000 Sk na  kovové identifikačné štítky pre 15 000 odvedencov, ktorí budú povolaní na výkon základnej služby a náhradnej služby,
1 000 000 Sk na označenie orgánov štátnej správy, pečiatky, tlačivá, osvedčenia, preukazy,
 čo je spolu 10 900 000 Sk, ktoré budú hradené z rozpočtovej kapitoly ministerstva obrany bez požiadavky na zvýšenie štátneho rozpočtu pre kapitolu ministerstva obrany.

	  b) v ďalších rokoch 
3 300 000 Sk na  kovové identifikačné štítky pre občanov povolaných na výkon vojenskej služby a pre občanov prijatých do profesionálnej služby,
600 000 Sk na tlačivá, preukazy a osvedčenia,
 čo je spolu 3 900 000 Sk. 

Návrh zákona o brannej povinnosti je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi.
Súlad návrhu zákona s právom Európskej únie je vyjadrený v doložke zlučiteľnosti, ktorá tvorí súčasť dôvodovej správy.

V

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskej únie

1)	Navrhovateľ zákona:
 Vláda Slovenskej republiky

2)	Názov návrhu  zákona: 
 Zákon o brannej povinnosti

3)	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona upravená 
v hlave I, čl. 6, bod 2 Zmluvy o Európskej únii v znení Amsterdamskej zmluvy z 2. októbra 1997, ktorá nadobudla účinnosť 1. mája 1999
4)	Predkladaný  návrh  zákona  svojou  problematikou 
 nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva  uvedené   v  čl. 70  Európskej  dohody     o pridružení  a svojou problematikou nepatrí ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe.

5)	Charakteristika  právnych  noriem  Európskej  únie, ktorými  je  upravená problematika návrhu zákona:
Hlava I,  čl.  6, bod  2  Zmluvy o Európskej únii v znení Amsterdamskej zmluvy  ustanovuje, že Únia  rešpektuje  základné  ľudské  práva,  ako  ich  zaručuje  Európsky  dohovor  o  ochrane ľudských práv a základných slobôd podpísaný v Ríme dňa 4. novembra 1950 a ktoré vyplývajú z ústavných tradícií členských štátov ako základných princípov práva spoločenstva. 

6)	Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou Európskej únie:
         Úplná kompatibilita sa dosiahne až vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie.

O s o b i t n á    č a s ť 

K § 1
Navrhovaným ustanovením sa vymedzuje predmet zákona.

K § 2
Ustanovením sa definuje rozsah brannej povinnosti štátneho občana Slovenskej republiky, ktorá spočíva v povinnosti občana podrobiť sa odvodu a vykonať povinnú vojenskú službu, alebo inú službu namiesto povinnej vojenskej služby. Takéto vymedzenie je žiadúce z dôvodu, že civilná služba je charakterizovaná ako iná služba, ktorú je povinný odvedenec povinný vykonať namiesto povinnej vojenskej služby, ktorá je súčasťou brannej povinnosti. 

K § 3
Novým spôsobom sa ustanovuje spodná veková hranica pre vznik brannej povinnosti, a to dňom, kedy občan – muž dovŕši  18 rokov veku, čím sa odstráni rozpor s § 8 odsek 1 Občianskeho zákonníka a s čl. 2 Opčného protokolu k dohovoru o právach dieťaťa a účasti detí v ozbrojených konfliktoch. Navrhuje sa znížiť hornú vekovú hranicu brannej povinnosti zo 60 rokov na 55 rokov.  Napriek zníženiu  pôvodnej vekovej hranice pre plnenie brannej povinnosti budú vytvorené podmienky pre doplnenie  ozbrojených síl Slovenskej republiky v prípade krízovej situácie, (upravená v návrhu Ústavného zákona o bezpečnosti Slovenskej republiky) odborne pripravenými príslušníkmi ozbrojených síl Slovenskej republiky (ďalej len „vojak“) v zálohe (lekári, farmaceuti a pod.). 
Navrhuje sa, aby občanovi, ktorý má trvalý pobyt v cudzine vznikla branná povinnosť až po prihlásení sa na trvalý pobyt v Slovenskej republike. Pre občana, ktorý má viac štátnych občianstiev, je pre vznik brannej povinnosti rozhodujúce miesto trvalého pobytu.  

K § 4
Ustanovujú sa podmienky dobrovoľného prevzatia brannej povinnosti, ktorú možno prevziať len v celom jej rozsahu.
Taxatívne sa určujú náležitosti žiadosti o dobrovoľné prevzatie brannej povinnosti a určujú sa orgány, ktoré budú o žiadosti rozhodovať.
V § 4 sa vytvára právna možnosť pre prevzatie brannej povinnosti na základe dobrovoľnosti pre občana alebo cudzinca, ktorému branná povinnosť nevzniká ex lege (§3 ods. 1). Ide predovšetkým o ženy, ktorých pôsobenie v niektorých vojenských odbornostiach je nezastupiteľné napr. vojenský zdravotnícky personál. Návrh zákona viaže vznik brannej povinnosti u uvedených osôb na splnenie všetkých podmienok, ktoré sa inak ustanovujú pre vznik brannej povinnosti u občanov podľa § 3 odsek 1. 

K § 5
Navrhovaným znením sa taxatívne ustanovujú dôvody zániku brannej povinnosti, čo                          v predchádzajúcej právnej úprave chýbalo. Skončenie brannej povinnosti sa určovalo len podľa dôvodov na vyradenie z vojenskej evidencie. Pritom dôvodom na vyradenie  z vojenskej evidencie je zánik brannej povinnosti. Občanovi, ktorý sa stal trvalo nespôsobilým vykonať povinnú vojenskú službu, zaniká branná povinnosť po vykonanom prieskumnom konaní a nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia územnej vojenskej správy. Rovnako branná povinnosť zaniká občanovi dňom nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia územnej vojenskej správy o prieskumnom konaní. Ustanovenie odseku  2 sa vzťahuje na ženy, ktoré dobrovoľne prevzali brannú povinnosť za účelom štúdia na vojenskej škole, ale v prijímacom konaní neuspeli alebo štúdium na vojenskej škole predčasne skončili z objektívnych dôvodov. 

K § 6
Ustanovenie určuje povinnosť branca, ktorá vyplýva z plnenia brannej povinnosti. Zároveň sa vymedzuje výnimka z tejto povinnosti  invalidného branca, branca pozbaveného spôsobilosti na právne úkony alebo branca, ktorého spôsobilosť na právne úkony bola obmedzená. 
Ukladá sa povinnosť týmto brancom alebo ich zákonným zástupcom predložiť originály alebo overené kópie dokladov, na základe ktorých územná vojenská správa rozhodne o nespôsobilosti vykonať povinnú vojenskú službu.

K § 7
Odvod sa charakterizuje ako konanie, ktorého účelom je posúdiť nielen zdravotný stav občana,  ale aj  jeho charakterové a morálne kvality a na základe nich rozhodnúť o jeho spôsobilosti alebo nespôsobilosti vykonať povinnú vojenskú službu. Vymedzujú sa druhy odvodu a ustanovuje sa, ktorý orgán štátnej správy odvody vykonáva a kto sa odvodu  zúčastňuje. Taxatívne sa ustanovuje zloženie odvodnej komisie a subjekty, ktoré odvod zabezpečujú. 

K § 8
Ukladá sa povinnosť Ministerstvu obrany Slovenskej republiky, každoročne stanovovať termíny vykonávania pravidelných odvodov. Povolanie branca na odvod zabezpečuje príslušná územná vojenská správa písomným predvolaním  najneskôr 15 dní pred termínom konania odvodu. Ukladá sa povinnosť brancom  podrobiť sa odvodu v termíne určenom v písomnom predvolaní, alebo vo verejnej vyhláške. Obec je povinná na požiadanie územnej vojenskej správy  zverejniť vyhlášku o konaní pravidelných odvodov na úradnej tabuli spôsobom v mieste obvyklým. 
	Vymedzuje sa okruh akceptovateľných dôvodov, ktoré bránia brancovi zúčastniť sa odvodu. 
	Ustanovujú sa druhy odvodných rozhodnutí. Keďže odvodné rozhodnutie je rozhodnutím               v zmysle zákona o správnom konaní, je možné podať proti nemu odvolanie.
	
K § 9
Ustanovujú sa spôsob a podmienky  preskúmania právoplatného odvodného rozhodnutia                  o trvalej nespôsobilosti vykonať povinnú vojenskú službu. Navrhuje sa, aby preskúmanie vykonávala vyššia odvodná komisia zriaďovaná vyššou územnou vojenskou správou. 
Určuje sa zloženie vyššej odvodnej komisie ako aj povinnosť ošetrujúceho lekára občana  poskytnúť lekárovi vyššej odvodnej komisie na nevyhnutný čas zdravotnú dokumentáciu. Uvedené je nevyhnutné na to, aby odvodná komisia mohla komplexne posúdiť zdravotný stav branca a v nadväznosti na jeho odvedenie mohol byť odvedenec zaradený na takú funkciu, ktorá zodpovedá jeho aktuálnemu zdravotnému stavu. Ustanovuje sa, že na preskúmavanie právoplatného odvodného rozhodnutia  a na rozhodovanie o odvolaniach proti rozhodnutiam vyššej vojenskej správy Ministerstvo obrany Slovenskej republiky si zriaďuje päťčlennú ústrednú vojenskú lekársku komisiu. Predsedu tejto komisie vymenúva a odvoláva minister obrany Slovenskej republiky.
K § 10
Ustanovením sa určujú druhy povinnej vojenskej služby, ktorými sú základná, náhradná, zdokonaľovacia a mimoriadna služba. Odstraňuje sa nedostatok pôvodnej právnej úpravy, podľa ktorej mimoriadna služba nebola zahrnutá pod povinnú službu.

K § 11
V odseku 2 sa vymedzuje, že náhradnú službu  je povinný vykonať odvedenec, alebo príslušník ozbrojených síl, ktorý bol určený a povolaný na jej výkon územnou vojenskou správou. V tomto ustanovení je zavedená legislatívna skrátka na príslušníka ozbrojených síl ako vojak.
Vymedzuje sa dĺžka a začiatok základnej služby alebo náhradnej služby. Definuje sa aj pojem „prezentácia“, ktorý je nevyhnutný pre určenie skutočného začiatku výkonu základnej alebo náhradnej služby a ktorý v predchádzajúcej právnej úprave chýbal.  
	
K § 12
Vymedzujú sa spôsoby skončenia základnej alebo náhradnej služby a určuje sa, že ministerstvo obrany ustanovuje termíny nástupu na výkon základnej alebo náhradnej služby a termíny prepustenia z výkonu základnej alebo náhradnej služby. 

K § 13
Na výkon náhradnej služby možno určiť odvedenca alebo vojaka na základe žiadosti, ak sa                                            u odvedenca vojaka vyskytne niektorý z dôvodov hodných osobitného zreteľa. Na výkon náhradnej služby sa určí odvedenec v prípade, ak nebol odvedený alebo povolaný bez vlastného zavinenia po 31. decembri roku v ktorom dovŕšil 30 rokov veku.
Uvádzajú sa najmä dôvody, na základe ktorých je možné odvedencov a vojakov, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený a vojakov určiť na výkon náhradnej služby. 
Ďalej sa ustanovuje postup územnej vojenskej správy  v prípade, ak dôvody pre zaradenie na výkon náhradnej služby boli neoprávnené alebo pominuli. Určuje sa povinnosť žiadateľa bezodkladne hlásiť zánik dôvodov, pre ktoré bol určený na výkon náhradnej služby.

K § 14
Určujú sa podmienky a spôsob povolania odvedencov na výkon základnej služby alebo náhradnej služby  povolávacím rozkazom.
Ustanovuje sa rozsah povinností odvedenca  po obdržaní povolávacieho rozkazu a  tiež postup a povinnosti odvedencov v prípade, keď z akýchkoľvek príčin nemôžu nastúpiť na výkon základnej alebo náhradnej služby. Ďalej sa upravuje, že proti povolávaciemu rozkazu ako  rozhodnutiu územnej vojenskej správy o povolaní  odvedenca na výkon  základnej alebo náhradnej služby nemožno podať odvolanie. 
Navrhuje sa, aby bolo možné povolať odvedenca na výkon základnej služby alebo náhradnej služby výnimočne aj v lehote kratšej ako 15 dní pred stanoveným termínom nástupu, avšak len na základe písomného súhlasu odvedenca. Týmto sa sleduje dosiahnutie čo najvyššej naplnenosti útvarov vojakmi základnej služby alebo náhradnej služby a zabezpečenie povolania maximálneho počtu  odvedencov. 
Ustanovuje sa tiež postup územnej vojenskej správy,  ak pri doručovaní povolávacieho rozkazu nebol odvedenec zastihnutý, alebo prevzatie povolávacieho rozkazu odmieta. 

K § 15
Ustanovením sa upravuje povolenie odkladu nástupu na výkon základnej služby alebo náhradnej služby u  odvedencov a tiež podmienky, kedy môže územná vojenská správa odklad zrušiť. 
Určuje sa postup a termíny pri podaní žiadosti o odklad, o predĺženie odkladu nástupu na výkon vojenskej služby a odvolaní sa  proti rozhodnutiu  riaditeľa územnej vojenskej správy.
Ustanovuje sa povinnosť žiadateľovi o odklad bezodkladne hlásiť zánik dôvodov, na základe ktorých bol odklad povolený.
Na rozdiel oproti predchádzajúcej právnej úprave sa dáva možnosť vláde z dôvodov všeobecného záujmu každoročne určovať počet odvedencov, ktorým je možné udeliť odklad až do 27 rokov veku. Jedná sa o absolventov vysokých škôl, ktorých ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy po úspešnom skončení štúdia vyberajú ako svojich budúcich zamestnancov na jednoročné stáže. Zabezpečovať túto úlohu má minister obrany uloženú vládou už niekoľko rokov.

K § 16
Ustanovením sa taxatívne  určujú dôvody, kedy možno výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušiť, ktorý služobný orgán a na základe čoho výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušuje a postup služobných orgánov a vojakov po skončení dôvodov, pre ktorý bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený.

K § 17
Ustanovením sa určujú kritéria, kedy je možné odvedencovi, resp.  vojakovi základnej služby alebo náhradnej služby a vojakovi, ktorému bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený, výkon základnej služby alebo náhradnej služby  alebo zostatok výkonu základnej služby alebo náhradnej služby odpustiť. Ustanovuje sa, v ktorých prípadoch sa výkon alebo zostatok výkonu základnej služby alebo náhradnej služby odpúšťa a v ktorých prípadoch sa môže odpustiť. 
Oproti predchádzajúcej právnej úprave sa ustanovuje možnosť odpustiť výkon základnej alebo náhradnej služby odvedencovi alebo vojakovi, ktorému bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený alebo vojakovi vo výkone základnej služby alebo náhradnej služby, ak  im v priamej súvislosti s výkonom povinnej vojenskej služby zomrel súrodenec, alebo ich závažné rodinné problémy nie je možné účinne riešiť povolením odkladu, určením na výkon náhradnej služby alebo prerušením výkonu základnej alebo náhradnej služby. 
Zároveň sa ustanovuje možnosť odpustiť výkon základnej alebo náhradnej služby odvedencovi,  ktorý bez vlastného zavinenia nenastúpil  na výkon základnej alebo náhradnej služby do 30 rokov veku  alebo  ak nebol bez vlastného zavinenia odvedený po dovŕšení 30 rokov veku. 

K § 18
Vymedzuje sa zdokonaľovacia služba a  kto je povinný ju podľa potrieb ozbrojených síl vykonať. Určuje sa jej celková dĺžka, ktorú sú povinní vykonať vojaci v zálohe počas trvania brannej povinnosti. 
Vojaci v zálohe Ustanovuje sa povinnosť územnej vojenskej správy doručiť vojakovi v zálohe povolávací rozkaz najneskoršie 30 dní pred nástupom na výkon zdokonaľovacej služby, ale zároveň i oprávnenie  výnimočne na základe písomného súhlasu, v naliehavých prípadoch napr. po vzájomnej dohode s povolávaným vojakom v zálohe aj v kratšom čase. Jedná sa o  prípady rýchleho povolania vojakov v zálohe na výkon zdokonaľovacej služby pre mierové misie OSN a na zabezpečenie povolania dostatočného počtu vojakov v zálohe ako náhrady za tých, ktorí z rôznych dôvodov nenastúpia, aby sa zabezpečila u vojenského útvaru efektívnosť výcviku. Ďalej sa upravuje, že proti rozhodnutiu územnej vojenskej správy o povolaní  vojaka v zálohe  na výkon  zdokonaľovacej služby nemožno podať odvolanie. 
Ustanovuje sa, že povolávací rozkaz oprávňuje vojaka v zálohe podľa § 6 odsek 3 zákona              č. 164/1996 Z.z. o cestnej doprave, na cestu verejnou autobusovou dopravou a verejnou osobnou  dopravou na dráhe  do  miesta určenia a späť do miesta trvalého pobytu bez úhrady cestovného.
Ďalej sa vymedzuje inštitút  predčasného prepustenia z výkonu  zdokonaľovacej služby                     a započítania výkonu zdokonaľovacej služby a povinnosť  územnej vojenskej správy pri riešení žiadosti vojaka v zálohe alebo jeho zamestnávateľa o odklad zdokonaľovacej služby. 

K § 19
Vymedzuje sa, za akých podmienok a  z akých dôvodov sú vojaci vykonávajúci povinnú vojenskú službu povinní nahradiť zameškaný čas jej výkonu. Súčasne sa ustanovuje, že zameškaný čas výkonu vojenskej služby zameškaný pre chorobu alebo úraz sa nahrádza len vtedy, ak si chorobu alebo úraz zavinil vojak sám, prípadne ak tieto vznikli alebo sa zhoršili úmyselným zavinením vojaka. Ustanovuje sa, že minister obrany môže odpustiť nahrádzanie zameškaného času výkonu vojenskej služby v rozsahu do 30 dní. Oproti predchádzajúcej právnej úprave sa umožňuje odpustiť nahrádzanie zameškaného času výkonu vojenskej služby spôsobeného svojvoľným vzdialením vojaka. V praxi sa často stáva, že vojaci základnej služby v prvých dňoch jej výkonu z nerozvážnosti sa svojvoľne vzdialili  a počas zostávajúceho času výkonu základnej služby si vzorne plnili svoje povinnosti, ale zameškaný čas im nebolo možné odpustiť. 

K § 20
Taxatívne sa určujú funkcie, počas výkonu ktorých sú občania oslobodení od povinnosti vykonať povinnú vojenskú službu. Ide predovšetkým o výkon ústavných funkcií, vedúcich funkcií v orgánoch štátnej správy  a vedúcich funkcionárov orgánov samosprávy vyšších územných celkov a  obcí.
Ďalej sa ustanovuje, že dočasne sa oslobodzujú od výkonu vojenskej služby i kandidáti na prezidenta Slovenskej republiky,  poslancov Národnej rady Slovenskej republiky a poslanca zastupiteľstva samosprávneho kraja, predsedu samosprávneho kraja, primátora mesta alebo starostu obce. Týmto ustanovením sa vytvárajú predpoklady na zabránenie prípadného zneužitia vojenskej služby na politický boj tým, že uvedení kandidáti by boli povolaní na výkon povinnej vojenskej služby. 

K § 21
Taxatívne sa vymedzuje, že od zdokonaľovacej služby sú oslobodení príslušníci Policajného zboru, Zboru väzenskej a justičnej stáže Slovenskej republiky, Slovenskej informačnej služby, Železničnej polície Slovenskej republiky, colnej správy Slovenskej republiky a Hasičského a záchranného zboru Slovenskej republiky a Národného bezpečnostného úradu počas trvania služobného pomeru alebo pracovného pomeru. Ustanovenie je doplnené o oslobodenie príslušníkov Hasičského a záchranného zboru od vykonania  zdokonaľovacej služby počas trvania služobného pomeru. Oslobodením týchto osôb od  zdokonaľovacej služby sa vytvoria podmienky na plnenie úloh pri záchrane života, zdravia ľudí a pri ochrane majetku v mieri i počas krízovej situácie, pri požiaroch, prevádzkových haváriách alebo živelných pohromách. 
	Ukladá sa povinnosť uvedeným zamestnávateľom oznamovať ukončenie služobného pomeru svojich  príslušníkov územnej vojenskej správe príslušnej podľa miesta trvalého pobytu príslušníka.
	
K § 22
V navrhovaných ustanoveniach sa upravuje, že na doplňovanie ozbrojených síl pri vyhlásení núdzového stavu, výnimočného stavu, vojnového stavu a vojny sa vytvára záloha. Zároveň sa definuje, kedy sa záloha ozbrojených síl vytvára a  ktoré osoby ju tvoria. 

K § 23
V ustanoveniach sa vymedzuje spôsob zaradenia vojakov do zálohy dňom, ktorý nasleduje po dni, ktorým boli prepustení z povinnej vojenskej služby, prípravnej služby alebo profesionálnej služby. Ustanovenie ďalej upravuje zaradenie odvedencov do zálohy, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby odpustený a vojakov základnej služby alebo náhradnej služby, ktorým bol výkon služby prerušený a zvyšok základnej služby alebo náhradnej služby odpustený na nasledujúci deň po dni, kedy nadobudlo právoplatnosť rozhodnutie o odpustení základnej služby alebo náhradnej služby alebo jej zostatku. 
Súčasne sa ustanovuje, že vojak zaradený do zálohy je vojakom v zálohe až do zániku jeho brannej povinnosti, ak nenastanú iné okolnosti spôsobujúce jeho preradenie, napríklad pri  jeho prijatí do služobného pomeru. 

K § 24
Ustanovenia o posudzovaní zdravotnej spôsobilosti odvedencov a vojakov na výkon povinnej vojenskej služby boli zaradené do samostatnej časti, nakoľko ide o posudzovanie  zdravotnej spôsobilosti osôb, ktoré už boli odvedené (odvedenci) a ďalej tých, ktorí už  vykonali povinnú vojenskú službu (vojaci v zálohe), alebo vojakov, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený.  Ustanovenie novým spôsobom definuje prieskumné konanie, presne vymedzuje okruh osôb, ktorých sa prieskumné konanie týka a ustanovuje na akom základe sa prieskumné konanie vykonáva. Ukladajú sa povinnosti dotknutým osobám v súvislosti s prieskumným konaním. 

K § 25 
Na rozdiel od predchádzajúcej právnej úpravy sa novým spôsobom a jednoznačnejšie upravuje rozhodnutie o posudzovaní zdravotnej spôsobilosti odvedenca, vojaka, ktorému bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený a vojaka v zálohe. Novo sa ustanovuje možnosť rozhodnúť o dočasnej nespôsobilosti osoby na výkon povinnej vojenskej služby, čo v predchádzajúcej právnej úprave chýbalo. 

K § 26 
Určujú sa orgány štátnej správy, ktoré budú rozhodovať o odvolaniach proti rozhodnutiam, ktorými sa v prieskumnom konaní v prvom stupni rozhodlo o zdravotnej spôsobilosti odvedencov, vojakov, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený a vojakov v zálohe na výkon povinnej vojenskej služby. Zároveň sa vymedzuje zloženie prieskumných  komisií, ktoré  v súlade s ustanoveniami tohto zákona vykonávajú prieskumné konanie v druhom stupni. 

K § 27
Ustanovením sa vymedzuje  možnosť nariadiť výkon mimoriadnej služby a mimoriadny odvod ako opatrenia v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. 

K § 28
Ustanovujú sa podmienky a spôsob vykonania mimoriadneho odvodu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Určuje sa, ktoré osoby sú povinné podrobiť sa mimoriadnemu odvodu a aké ustanovenie zákona sa na tento spôsob odvodu vzťahuje. Vzhľadom na uvedenú situáciu sa proti rozhodnutiu o mimoriadnom odvode nemožno odvolať. 

K § 29
Ustanovuje sa, že mimoriadnu službu na  môže nariadiť prezident Slovenskej republiky v rozsahu, ktorý upravuje návrh ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Určuje sa povinnosť vykonať mimoriadnu službu vojakom vo výkone základnej, náhradnej a zdokonaľovacej služby a brancom a ženám, ktoré dobrovoľne prevzali brannú povinnosť a boli odvedení na mimoriadnom odvode. Ustanovuje sa spôsob doručovania povolávacích rozkazov na výkon mimoriadnej služby. 
Upravuje sa povolávanie odvedencov, vojakov ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený a vojakov v zálohe na výkon mimoriadnej služby povolávacím rozkazom. 
Ustanovujú sa povinnosti osôb povolaných na výkon mimoriadnej služby nastúpiť mimoriadnu službu na určené miesto a v čase určenom v povolávacom rozkaze. Ďalej sa upravuje, že proti rozhodnutiu územnej vojenskej správy o povolaní  vojaka v zálohe  na výkon  mimoriadnej služby nemožno podať odvolanie. 

K § 30
Ustanovením sa upravuje spôsob prepustenia vojakov z výkonu mimoriadnej služby. Ustanovuje sa, že z výkonu mimoriadnej služby môžu byť vojaci prepustení zo zdravotných dôvodov a po skončení dôvodov, pre ktoré boli na výkon mimoriadnej služby povolaní. Ďalej sa taxatívne ustanovuje, že z výkonu mimoriadnej služby sa prepúšťajú vojaci jednotlivo alebo hromadne najneskoršie do 30 dní. 

K § 31
Ustanovením sa určujú základné kritériá, kedy je možné oslobodiť osoby podliehajúce brannej povinnosti od výkonu mimoriadnej služby. Ustanovujú sa subjekty, ktoré môžu požiadať o oslobodenie od výkonu mimoriadnej služby, ktoré orgány ustanovujú a schvaľujú počty zamestnancov, ktorých je možné oslobodiť  od výkonu mimoriadnej služby. Určujú sa termíny, obsah a spôsob predkladania menných zoznamov vojakov v zálohe, ktorých žiada zamestnávateľ oslobodiť od výkonu  mimoriadnej služby územnej vojenskej správe. 
Ustanovuje sa spôsob oslobodzovania od výkonu mimoriadnej služby počas krízovej situácie. Taxatívne sa vymedzuje, ktorých vojakov v zálohe mladších ako 30 rokov je možné oslobodiť od výkonu mimoriadnej služby, kto má právo rozhodnúť o oslobodení vojakov v zálohe od výkonu mimoriadnej služby.   

K § 32
Upravuje sa vedenie vojenskej evidencie vojakov vykonávajúcich povinnú  vojenskú službu               a občanov podliehajúcich brannej povinnosti územnou vojenskou správou. Navrhuje sa ustanoviť povinnosť územnej vojenskej správe viesť evidenciu osobných údajov o priebehu vojenskej služby  aj občanov, ktorým zanikla branná povinnosť, ale  vykonávali profesionálnu službu a sú poberateľmi výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku zo sociálneho zabezpečenia vojakov až do ich úmrtia. 

K § 33

Navrhovaným ustanovením sa charakterizuje zápis brancov, ktorým vnikla branná povinnosť  ako  konanie, ktorého účelom je zapísať občanov do vojenskej evidencie. Zápis vykonáva územná vojenská správa  na základe menných zoznamov  občanov, ktoré jej každoročne v stanovenom termíne zasielajú obce. Tieto menné zoznamy v prípade nezrovnalostí sa porovnávajú s centrálnou evidenciou, ktorú vedie Register obyvateľov Slovenskej republiky v Banskej Bystrici . Ukladá sa povinnosť ošetrujúcim lekárom  vyplniť určenú časť dotazníka branca ako podklad pre posúdenie zdravotnej spôsobilosti brancov na výkon vojenskej služby.  

K § 34
Ustanovením sa ukladá  osobám podliehajúcim brannej povinnosti,  ktorí sú vedení                           v evidencii územných vojenských správ, povinnosť hlásiť územnej vojenskej správe skutočnosti dôležité pre vojenskú evidenciu, ktoré vyplývajú zo zmeny mena alebo priezviska, miesta trvalého pobytu alebo prechodného pobytu, zmeny zamestnania, začiatok, prerušenie a skončenie štúdia, zmenu zdravotného stavu. Určuje  sa osobám podliehajúcim brannej povinnosti hlásiť vycestovanie do cudziny na čas dlhší ako 30 dní obdobne ako v zákone o civilnej službe. 

K § 35
Ustanovujú sa  povinnosti štátnych orgánov a zamestnávateľov, obcí a vyšších územných celkov, štátnych orgánov, fyzických a právnických osôb, súdov,  ústavov na výkon väzby, nápravnovýchovných ústavov a matričných úradov spolupracovať pri vedení vojenskej evidencie s príslušnou územnou vojenskou správou  a oznamovať odsúdenie, nástup alebo prepustenie z výkonu trestu osôb podliehajúcich brannej povinnosti, uvoľňovať vojakov v zálohe na výkon zdokonaľovacej služby. 

K § 36
Ustanovením sa určujú dôvody, pre ktoré sa osoby podliehajúce brannej povinnosti vyraďujú z vojenskej evidencie. Zároveň sa ustanovuje, že osobám vyradeným z vojenskej evidencie sa o tejto skutočnosti vydáva písomný doklad.

K § 37
Ustanovením sa definuje pojem a účel vojenského preukazu, ktorým vojaci preukazujú svoju príslušnosť k ozbrojeným silám Slovenskej republiky. 
Upravuje sa vydávanie, používanie a ochrana týchto preukazov pred zneužitím alebo zničením.
Upravuje sa povinnosť služobného orgánu vydať vojakovi po nástupe na výkon povinnej vojenskej služby alebo mimoriadnej služby kovový identifikačný štítok, ktorý bude pozostávať               z dvoch rovnakých kusov. 

K § 38
Ustanovenie upravuje podmienky, na vycestovanie alebo vysťahovanie sa do cudziny      v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu alebo núdzového stavu. 

K § 39
Upravujú sa podmienky výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách iných štátov a brannú povinnosť po skončení takejto služby. Upravuje sa postup pri podaní žiadosti a ustanovuje sa, že                 o žiadosti  rozhoduje prezident Slovenskej republiky.

K § 40
Upravuje sa započítavanie výkonu vojenskej služby podľa tohto zákona, ktorá bola vykonávaná pred vznikom Slovenskej republiky, započítanie vojenskej služby pri vyčlenení mimo ozbrojených síl, plnení úloh v mierových misiách, ako aj pri službe v cudzom vojsku. 

K § 41
Ustanovuje sa, že  čas výkonu povinnej  vojenskej služby alebo inej služby namiesto povinnej vojenskej služby,  sa započítava do času stráveného v zamestnaní.

K § 42
Ustanovením sa určujú náhrady preukázaných cestovných nákladov občanom, odvedencom             a vojakom, ktorým bol výkon základnej služby alebo náhradnej služby prerušený a vojakom                    v zálohe pri odvode, prieskumnom konaní, doplňujúcom vyšetrení alebo preskúmaní právoplatného rozhodnutia.
Ďalej sa ustanovuje, že náklady na mzdy zdravotníckeho personálu zabezpečujúceho odvody a prieskumy hradí územná vojenská správa. 
V rámci odvodového konania mzdy administratívneho personálu, náklady na materiálne zabezpečenie odvodov a náklady na kancelárske potreby  hradí okresný úrad, tieto v súčasnosti aj v budúcnosti predstavujú takéto finančné náklady:
a) náklady spojené s prenajatím priestorov:
-	v prenajatých priestoroch vykonáva odvody 59 okresných vojenských správ (budúce úrady vojenských správ), odvody sa vykonávajú v priemere 35 dní, finančné náklady na 1 deň predstavujú sumu 500 až 1 000 Sk, čo celkové predstavuje finančné náklady  vo výške 1 032 500 až 2 065 000 Sk,
        b) náklady na plat administratívnych zamestnancov:
          - odvodných komisií spolu    79
-	vyčlenení administratívni zamestnanci (á 1) spolu   79
-	odvody sa vykonávajú v priemere   35 dní
-	priemerná mzda zamestnanca          4 900 Sk
-	náklady na plat za 35 dní                 5 715 Sk
-	náklady spolu                                   451 485 Sk
c) náklady na materiálne zabezpečenie
-  odvodných komisií spolu                   79
-	zabezpečenie kancelárskych potrieb (1 komisia)  500 Sk
-	náklady spolu                                   39 500 Sk
d) náklady na zdravotnícky materiál
Rozsah  lekárskeho vyšetrenia:
-	overenie a doplnenie anamnestetických údajov,
-	základné antropometrické merania (telesná výška, hmotnosť, obvod hrudníka),
-	základné fyzikálne vyšetrenie krvi a moču (moč chemický a sediment, moč na prítomnosť návykových látok a sedimentácia krvi),
-	vyšetrenie nosnej dutiny, krku, uši, reči, hlasu a sluchu,
-	orientačné vyšetrenie chirurgické, neurologické, kožné a psychiatrické,
-	ďalšie vyšetrenie podľa aktuálneho zdravotného stavu.
Celkové náklady na uvedené vyšetrenie jedného branca  predstavujú finančnú čiastku 215 Sk a pri počte 42 000 brancov sú to celkové náklady vo výške 9 025 800 Sk.
Tieto náklady sú aj v súčasnosti hradené jednotlivými okresnými úradmi a nepredpokladá sa ich nárast.   
Náklady obvodných alebo zmluvných lekárov súvisiace s posúdením zdravotného stavu občana a vyplnením dotazníka branca hradí zdravotná poisťovňa, u ktorej  je občan poistený.
Ustanovuje sa, že v rámci odvodného konania obec hradí brancovi cestovné na odvod, tieto v priemeru na jedného branca predstavujú finančnú čiastku 50 Sk, čo pri počte 42 000 povolaných brancov v roku predstavuje finančnú čiastku 2 100 000 Sk. Tieto náklady aj v súčasnosti uhrádzajú obce.

K § 43
Ustanovenie upravuje, že na konanie podľa tohto zákona sa vzťahujú ustanovenia zákona                 o správnom konaní, pokiaľ tento zákon neustanovuje inak.
Ustanovenie upravuje povinnosť osôb zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, s ktorými sa zoznámili v súvislosti s ich činnosťou podľa tohto zákona. Zároveň sa umožňuje ministerstvu obrany oslobodiť uvedené osoby od mlčanlivosti.

K § 44
Ustanovuje sa kedy zanikne branná povinnosť vojakovi v zálohe, ktorý dovŕšil vek 55 rokov pred účinnosťou tohto zákona a kedy ho územná vojenská správa vyradí z vojenskej evidencie podľa tohto zákona..

K § 45
Ustanovuje sa, že pôsobnosť ministra obrany a Ministerstva obrany Slovenskej republiky vykonáva pre Vojská ministerstva vnútra  minister vnútra a pre Železničné vojsko minister dopravy pôšt a telekomunikácií.

K § 46
Ustanovením  sa zrušuje  § 1 až 15 , § 17 až 33, § 35 až 51, § 55, 56 a 58 zákona  č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/2000 Z. z., ktoré sú v tomto návrhu zákona upravené. V návrhu zákona nie je možné zrušiť celý Branný zákon, pretože zrušením § 16, ktorý upravuje prieskumné konanie, § 34, ktorý upravuje vojenské hodnosti, § 52 až § 54 spoločné, prechodné, splnomocňovacie a záverečné ustanovenia, vzhľadom na navrhovanú účinnosť zákona od 1. marca 2001, by vzniklo v právnom poriadku právne vákuum nakoľko by tieto otázky zostali do účinnosti  návrhu  novely zákona č. 370/1997 Z. z. právne neupravené. Ustanovením  sa zrušuje  aj  § 63 až 65  zákona č. 370/1997 Z. z.  o vojenskej službe v znení neskorších predpisov, úprava tejto problematiky je prevzatá do návrhu zákona.

K § 47
 Ustanovením sa navrhuje účinnosť zákona  od  1. marca 2002, okrem § 37 odsek 3, ktorý nadobudne účinnosť až 1. januárom 2003.