Záverečné vyhodnotenie plnenia
Národného programu
prípravy SR na členstvo v NATO (PRENAME)
a 
Časového plánu plnenia reforiem

Bratislava, marec 2005

O B S A H 

A.	Vyhodnotenie plnenia NP PRENAME za roky 1999 - 2004 a Časového plánu 
plnenia reforiem

1. 	Politické a ekonomické otázky
2.		Obranné a vojenské otázky
3.	Otázky zdrojov
4.		Bezpečnostné otázky
5.		Právne otázky

B.		Finančné plnenie úloh NP PRENAME za rok 2004

1. 	Politické a ekonomické otázky
1.1	Oblasť zahranično-bezpečnostnej politiky
1.2	Oblasť práce s verejnou mienkou
1.3	Oblasť civilného núdzového plánovania
1.4	Oblasť vedy a techniky
1.5	Oblasť životného prostredia
2. 	Obranné a vojenské otázky
3. 	Otázky zdrojov
3.1	Oblasť plánovania finančných zdrojov 
3.2	Oblasť ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany
4. 	Bezpečnostné otázky
5. 	Právne otázky

C	Príloha

1.	Celkový prehľad čerpaných finančných nákladov PRENAME za rok 2004
2.	Celkový prehľad čerpaných finančných nákladov na prípravu SR na členstvo v NATO 
za  roky 2000 - 2004

A. Vyhodnotenie plnenia priorít NP PRENAME za roky 1999-2004
a 
Časového plánu plnenia reforiem

Washingtonský summit NATO v apríli 1999 aj po skúsenostiach z prvého rozširovania Aliancie (Česká republika, Maďarsko a Poľsko sa stali členmi NATO v roku 1999) vytvoril pre krajiny ašpirujúce na členstvo (Albánsko, Bulharsko, Estónsko, Litva, Lotyšsko, Macedónsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, neskôr aj Chorvátsko) osobitný nástroj na prípravu v podobe Akčného plánu členstva (Membership Action Plan - MAP). Osobitosť MAP spočívala v tom, že ciele a úlohy vedúce k splneniu podmienok pre nadobudnutie členstva v Aliancii, ktoré MAP iba rámcovo indikoval v piatich oblastiach (politické a ekonomické otázky, obranné a vojenské otázky, otázky zdrojov, bezpečnostné otázky, právne otázky), si mala stanoviť každá ašpirantská krajina individuálne po konzultácii s NATO. Každá oblasť prípravy na členstvo mala svoju samostatnú a porovnateľnú váhu, pričom zásadné reformné kroky museli byť vykonané vo všetkých oblastiach.
SR zareagovala na ponuku MAP okamžite a fázovo. Najprv dňa 9. júna 1999 (uznesenie vlády č. 480/1999) schválila Program zabezpečenia prípravy SR na členstvo v NATO a vytvorenie Výboru vlády pre prípravu SR na členstvo v NATO, čím sa príprava SR na členstvo v NATO dostala na kvalitatívne novú, vyššiu inštitucionálnu úroveň. Na čele výboru vlády stál minister zahraničných vecí SR a minister obrany SR a výbor mal pôvodne 14 medzirezortných pracovných skupín (neskôr zredukovaný počet na 10), ktoré boli priamo zodpovedné za výkon konkrétnych stanovených úloh. Na MZV SR bol vytvorený Sekretariát VV PRENAME. Vznikla tak vnútroštátna štruktúra účinného riadiaceho a koordinačného mechanizmu príprav vstupu SR do NATO.
Dňa 6. októbra 1999 vláda ďalej schválila (uznesenie č. 852/1999) prvý Národný program prípravy SR na členstvo v NATO (NP PRENAME), ktorý bol oficiálne odovzdaný v Aliancii 11. októbra 1999. Schválený Ročný program PRENAME obsahoval konkrétne úlohy, kroky, termíny, určenie zodpovednosti a ich finančného zabezpečenia do konca roku 1999 a v roku 2000. Na základe sebareflexie pri realizácii úloh vyplývajúcich z NP PRENAME a vyhodnotenia pripomienok členských krajín a sekretariátu NATO počas uskutočnenia prvého kola individuálnych dialógov boli následne každý rok NP PRENAME aktualizované a dopĺňané konkrétnymi úlohami na nasledujúci rok, až do roku 2003, keď bol schválený posledný ročný národný program na rok 2004. Napriek tejto skutočnosti, SR aj po vstupe do NATO v roku 2004 pokračovala v plnení viacerých úloh, ktoré priamo súvisia s úplným začlenením SR do všetkých civilných a vojenských štruktúr Aliancie.
Predkladaný hodnotiaci materiál rámcovo vyhodnocuje aj Časový plán plnenia reforiem, ktorý schválila vláda SR dňa 25. februára 2003 (uznesenie č. 133/2003) ako súčasť listu, ktorým SR prejavila vôľu a pripravenosť prevziať na seba záväzky vyplývajúce z členstva v Aliancii. Časový plán predstavuje neoddeliteľnú časť NP PRENAME a je politickým záväzkom vlády SR pokračovať v nevyhnutných reformách vo všetkých oblastiach MAP v časovom horizonte presahujúcom samotný prístupový proces.
V priebehu hodnoteného obdobia sa konalo 45 zasadnutí Vládneho výboru PRENAME, prevažne na úrovni štátnych tajomníkov (posledné v novembri 2004) a niekoľko desiatok zasadnutí predsedov pracovných skupín, ktorí pravidelne informovali vládny výbor  o stave plnenia úloh. Vládny výbor uskutočnil jedno zasadnutie (október 2001) priamo v bruselskom sídle NATO, aj za účasti predstaviteľov Aliancie. Na zabezpečenie plnenia NP PRENAME vláda vyčleňovala každý rok osobitné finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu (pričom na plnenie niektorých úloh stanovených NP PRENAME boli okrem finančných prostriedkov schválených pre NP PRENAME použité aj prostriedky z rozpočtovej kapitoly príslušných ministerstiev), a v roku 2000 ako mimoriadne opatrenie aj mimorozpočtové prostriedky z privatizácie štátnych podnikov. Celkovo za roky 1999 - 2004 sa na prípravu SR za člena Aliancie vynaložilo takmer 10,1mld. Sk, z toho vyše 6 mld. určených špecificky pre program PRENAME (ročne približne 1,2 mld. Sk v rokoch 2000-2004).
Program PRENAME si stanovil za cieľ realizovať strategickú prioritu vlády SR v oblasti zahranično-bezpečnostnej politiky, ktorou bolo dosiahnutie členstva SR v NATO v najkratšom možnom čase. Plnením úloh odsúhlasených NP PRENAME mala SR priebežne zdokonaľovať svoju pripravenosť prijať pozvanie za člena Aliancie tak, aby vo chvíli, keď sa prejaví politická vôľa pozvať SR, táto bola čo najlepšie pripravená prevziať na seba všetky povinnosti vyplývajúce z Washingtonskej zmluvy. Možno konštatovať, že tento základný politický cieľ NP PRENAME bol úspešne splnený, a to aj vďaka kľúčovým rozhodnutiam v oblasti reformy obrany, plánovania zdrojov pre obranu, ochrany utajovaných skutočností, úprave ústavného rámca obrany a bezpečnosti štátu a v neposlednom rade aj v oblasti práce s verejnosťou. Tieto ciele museli byť taktiež podporené pokračovaním procesu posilňovania demokracie, občianskej spoločnosti a reformy ekonomiky. SR dostala pozvanie na začatie prístupových rozhovorov o členstve v NATO na pražskom summite v novembri 2002 a po ukončení rozhovorov a ratifikovaní príslušných dokumentov sa stala plnoprávnym členom Aliancie dňa 29. marca 2004. Týmto sa naplnil cieľ programu PRENAME a program, ako aj štruktúry PRENAME ukončili svoju činnosť 31. 12. 2004. 
Koordinácia práce viacerých rezortov pri implementácii úloh a plnení záväzkov SR vyplývajúcich z členstva SR v NATO bude potrebná aj naďalej. Využiť k tomu možno pracovné medzirezortné rokovania, resp. komisie, ale najmä existujúce výbory Bezpečnostnej rady SR, ktoré sú schopné prevziať v rámci svojich kompetencií koordinačnú úlohu na odbornej úrovni. 

1. Politické a ekonomické otázky

Cieľ 1  - Posilňovanie demokratickej spoločnosti 
Vláda sa zaväzuje pokračovať v podpore a celkovom zlepšovaní dodržiavania ľudských práv, základných slobôd a v posilňovaní inštitúcií demokratického štátu s dôrazom na udržanie politickej stability. Úsilie bude prioritne zamerané na dosiahnutie efektívneho a zoštíhleného štátneho aparátu, na úspešné ukončenie reformy verejnej správy a na zvýšenie efektívnosti a dôveryhodnosti súdneho systému. Vláda bude pokračovať v podpore mimovládneho sektora ako dôležitého piliera a zložky slobodnej občianskej spoločnosti.

Uznesením č. 446 z mája 2004 vláda schválila Akčný plán predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie na roky 2004 - 2005, ktorého prostredníctvom sa podieľa na realizácii aktivít mimovládnych organizácií a štátnych orgánov v záujme zabezpečenia rozvoja multikultúrnej spoločnosti v SR. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch aktivity sú smerované k zvyšovaniu vedomostnej úrovne občanov SR v oblasti ľudských práv všeobecne a predchádzaniu negatívnym spoločenským javom v tejto oblasti. Akčný plán na roky 2004-5 upriamil pozornosť na novú aktuálnu problematiku, ktorou je migrácia a prístup k žiadateľom o azyl. 
V júli 2004 nadobudol účinnosť zákon č. 365/2004 (antidiskriminačný zákon), čím bol dosiahnutý cieľ vytvoriť ucelenú právnu úpravu ochrany pred diskrimináciou a úplne transponovať antidiskriminačnú legislatívu EÚ do vnútroštátneho právneho poriadku. Zákon zároveň závažným spôsobom rozšíril pôsobnosť a kompetencie Slovenského národného strediska pre ľudské práva.  
Za dva a pol roka existencie reálne vstúpil do povedomia občanov SR inštitút verejného ochrancu práv, ktorému bolo doručených takmer 5000 podnetov. V prvom roku činnosti boli verejným ochrancom práv preukázané 4 porušenia základných práv a slobôd, v nasledujúcom roku to bolo 21, za obdobie od marca do septembra 2004 celkom 47. Z celkového počtu 72 prípadov porušenia zistil úrad v 66 prípadoch zbytočné prieťahy. Ďalšie prípady boli porušením práva na vzdelanie podľa čl. 42 ods.1 Ústavy SR, porušením ústavného princípu zákazu spätnej účinnosti právnych noriem a porušením ústavného princípu právneho štátu – zásady legality. Z praxe jednoznačne vyplýva, že najčastejšie dochádza k porušovaniu čl. 48 ods. 2 Ústavy SR, podľa ktorého každý má právo, aby sa jeho vec verejne prerokovala bez zbytočných prieťahov. 
V rokoch 2003-2004 sa na základe vládou schváleného Projektu decentralizácie vnútornej správy (uznesenie vlády č. 370 zo 14.  5.2003) uskutočnila ďalšia etapa reformy verejnej správy, v ktorej rámci boli úplne zrušené všetky okresné úrady ako integrované orgány miestnej štátnej správy (v celkovom počte 79): K 1. 1. 2004 vzniklo 50 obvodných úradov ako orgánov miestnej štátnej správy s prevažujúcou pôsobnosťou v oblasti vnútra, ako aj po 38 až 46 úradov obvodného stupňa v 9 odvetviach špecializovanej miestnej štátnej správy, riadených výlučne vertikálne príslušnými ministerstvami. Súčasne sa všetkých 8 krajských úradov ako dovtedajších integrovaných orgánov miestnej štátnej správy transformovalo a rozčlenilo na 9 samostatných odvetvových orgánov miestnej štátnej správy v každom kraji. V niektorých odvetviach sa zriadil len jeden stupeň orgánov miestnej štátnej správy - obvodný alebo krajský. Súčasne v rokoch 2003-2004 pokračoval a k 1. 1. 2004 sa v súlade so zákonom č. 416/2001 sa zavŕšil postupný prechod vyše 300 pôsobností v 5 etapách z orgánov miestnej štátnej správy na územnú samosprávu všetkých takmer 2900 obcí, miest a samosprávnych krajov, prevažne vo forme jej originálnych samosprávnych pôsobností. Na rozdiel od predchádzajúceho obdobia, v ktorom v súvislosti s prípravou SR na vstup do EÚ vznikol väčší počet nových ústredných úradov, v rokoch 2003-2004 už ďalšie ústredné orgány štátnej správy takmer nevznikali a začal sa proces znižovania počtu zamestnancov niektorých ministerstiev. Začal sa aj proces postupného zmenšovania počtu súdov a prokuratúr v okresoch a krajoch; nové justičné orgány už vznikajú len s celoštátnou pôsobnosťou.
Vláda pokračovala v podpore mimovládneho sektora, viaceré slovenské mimovládne organizácie aj s pomocou a podporou vlády, využívajúc aj prostriedky oficiálnej rozvojovej pomoci, úspešne aktívne pôsobia vo viacerých krajinách sveta, kde sú porušované ľudské práva, alebo kde je treba budovať demokratické štruktúry. 

Cieľ 2 - Podpora verejnosti
Vláda sa zaväzuje počas aj po ukončení prístupového procesu udržiavať komplexnú diskusiu s verejnosťou o rôznych aspektoch medzinárodnej bezpečnosti, cieľoch a zámeroch Aliancie a jej adaptácie po pražskom summite, o príprave Slovenskej republiky na vstup do NATO a o výhodách, záväzkoch a povinnostiach vyplývajúcich z členstva v NATO. Vláda sa zaväzuje udržiavať stabilnú väčšinovú podporu verejnosti pre vstup SR do NATO a pre realizáciu rozhodnutí prijatých v rámci Aliancie.

Práca s verejnou mienkou, vytváranie priestoru pre dialóg v otázkach členstva SR v NATO a získavanie podpory obyvateľstva pre členstvo v Aliancii boli trvalou prioritou PRENAME. Na jej realizácii sa podieľali najmä ÚV SR, MZV SR, MO SR, MK SR a MŠ SR. Prioritnými cieľmi bolo dosiahnutie a stabilizovanie podpory verejnosti pre členstvo SR v NATO, udržanie a upevnenie čo najširšieho konsenzu v otázke členstva SR v NATO, zintenzívnenie pôsobenia na vytypované cieľové skupiny, a to aj prostredníctvom mimovládnych organizácií a postupné získavanie podpory pre vstup SR do Aliancie v jej členských krajinách.
Mediálne aktivity sa realizovali prostredníctvom tlače, televízie, rozhlasu, inzercie, interview, dní otvorených dverí, plagátov na verejne dostupných miestach a informačných bulletinov. Využívali sa aj výjazdy novinárov do misií pod velením NATO a organizované návštevy novinárov SR v Bruseli v NATO (v spolupráci s kontaktným veľvyslanectvom NATO pre SR). MZV SR vypísalo niekoľko kôl grantovej súťaže pre projekty mimovládnych organizácií, ktoré najmä v regiónoch šírili informácie o úlohe, cieľoch a aktivitách Severoatlantickej aliancie, o bezpečnostnej politike SR ako člena NATO a EÚ, o význame transatlantického spojenectva, o zapojení SR do kolektívnej obrany Aliancie a dôsledkoch nášho členstva v NATO, o účasti SR na operáciách NATO (EÚ a OSN), resp. mnohonárodných síl a o aktuálnych bezpečnostných hrozbách. MZV aj MO SR ďalej finančne podporili vydanie niekoľkých publikácií, ktoré približovali verejnosti históriu aj súčasnosť Aliancie. Verejnosť mala možnosť využívať denne aktualizovanú webovú stránku (www.natoservis.sk) spravovanú agentúrou SITA. V rámci plnenia programu PRENAME zabezpečilo MK SR zakúpenie a zaradenie do knižných fondov (Univerzitná knižnica v Bratislave, Slovenská národná knižnica v Martine, Štátna vedecká knižnica v B. Bystrici, Košiciach a Prešove, Knižnica pre nevidiacich M. Hrebendu v Levoči) viacero knižničných publikácií týkajúcich sa Aliancie. Počas zasadnutia Parlamentného zasadnutia NATO v r. 2004 sa v Univerzitnej knižnici v Bratislave otvorila Depozitná knižnica NATO s knižničným fondom s tematikou NATO a bezpečnosti. Metodicko-pedagogické centrá pod dohľadom Ministerstva školstva SR organizovali semináre pre pedagogických zamestnancov základných a stredných škôl, a rozosielali vzdelávacie publikácie na všetky základné a  stredné školy.
Osobitné miesto v práci s verejnou mienkou patrilo viacerým medzinárodným konferenciám zameraným na naše členstvo v Aliancii. Najvýznamnejšie z nich boli Bratislavská konferencia I (2001) a II (2004), ktorej sa zúčastnili viacerí predsedovia vlád ašpirantských a členských krajín NATO.
Koncom roku 2002 a začiatkom roku 2003 začala podpora verejnosti vstupu SR do NATO klesať predovšetkým v dôsledku negatívneho vnímania udalostí na medzinárodnej scéne (vývoj v Iraku). Vo februári 2003, po prvýkrát od decembra 2000 miera podpory vstupu SR do NATO stratila u občanov SR prevahu. V súvislosti so zaznamenaným poklesom podpory pre vstup SR do NATO vláda SR 2. apríla 2003 uznesením č. 247 schválila návrh na ďalší postup pri získavaní podpory členstva SR v NATO a poverila ministra obrany gesciou nad prípravou jednotnej informačnej kampane v rámci ďalšieho postupu pri získavaní podpory členstva SR v NATO. Vytvorená bola nová medzirezortná koordinačná skupina pre prácu s verejnou mienkou pod gesciou ministra obrany, v ktorej boli zastúpení predstavitelia ÚV SR, MO SR a  MZV SR.
Vďaka intenzívnej a koordinovanej práci s verejnou mienkou sa podarilo nepriaznivý trend vývoja verejnej mienky zvrátiť. Podľa aktuálnych výskumov z polovice  novembra 2004 (realizoval Ústav výskumu kultúry Národného osvetového centra v Bratislave), podpora členstva SR v NATO je na úrovni 51,4%, odporcov členstva v NATO je 42,1%. Pre 28 % respondentov znamená vstup SR do NATO zvýšenie bezpečnosti Slovenska, pre 13,6 % zníženie, 48,5% sa domnieva, že bezpečnosť SR sa vstupom do NATO nezmenila. Slovenská verejnosť prijala myšlienku profesionálnych ozbrojených síl. Domnieva sa, že profesionálne ozbrojené sily sú výkonnejšie než tá, v ktorej slúžia aj vojaci povinnej služby (78,4%). Profesionálne ozbrojené sily sú schopnejšie čeliť súčasným hrozbám (74,6%), je to taký typ armády, ktorý je nutný pre zabezpečenie bezpečnosti nášho štátu (68,9%).
	Vláda teda dosiahla cieľ udržať stabilnú väčšinovú podporu verejnosti pre vstup/členstvo SR do NATO, a tento cieľ ostáva stále platný. 

Cieľ 3 - Boj proti korupcii 
Vláda pripraví nový zákon o vytvorení Úradu špeciálneho prokurátora na odhaľovanie a trestné stíhanie korupcie a organizovaného zločinu a o zriadení Špeciálneho súdu. Vláda postupne schváli novú antikorupčnú legislatívu.

SR v oblasti boja proti korupcii prijala viacero nových návrhov zákonov a opatrení. Vláda bola priebežne informovaná o konkrétnych opatreniach pri plnení Programového vyhlásenia vlády SR v oblasti boja proti korupcii. Príslušná Správa o stave plnenia legislatívnych zámerov a návrhov zákonov vyplývajúcich zo Správy o konkrétnych opatreniach pri plnení Programového vyhlásenia vlády SR v oblasti boja proti korupcii bola schválená uznesením vlády č. 462/2004, nadväzujúc na Správu schválenú v roku 2003 (uznesenie vlády č. 350/2003). Správa je revíziou protikorupčných opatrení z Akčných plánov a obsahuje zoznam pripravovaných návrhov zákonov, pripravovaných legislatívnych  zámerov zákonov a ďalšie opatrenia zamerané na boj proti korupcii, ktorých prijatie vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR
Zákonom č. 458/2003 Z. z. sa zriadil Špeciálny súd a Úrad špeciálnej prokuratúry. Náplňou činnosti Úradu špeciálnej prokuratúry je vykonávanie dozoru nad zachovávaním zákonnosti pred začatím trestného stíhania, trestné stíhanie osôb podozrivých zo spáchania trestných činov, a uplatňovanie postavenie prokurátora v konaní pred súdom a to vo veciach, ktoré patria do právomoci Špeciálneho súdu (trestné činy korupcie, založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a teroristickej skupiny, za obzvlášť závažné trestné činy, hospodárske  trestné činy a trestné činy proti majetku, za predpokladu, že takýmto činom bola spôsobená škoda alebo získaný prospech dosahujúci najmenej tisícnásobok minimálnej mesačnej mzdy a pod.). Zákon nadobudol účinnosť 1. septembra 2004.
Novelou Trestného poriadku (zákon č. 457/2003 Z. z.) sa zaviedol inštitút tzv. spolupracujúceho (korunného) svedka, čiže úprava postavenia osoby, ktorá sa síce  spolupodieľala na páchaní trestnej činnosti, avšak dobrovoľne sa rozhodla pre spoluprácu s orgánmi činnými v trestnom konaní. Zároveň touto novelou došlo k posilneniu postavenia agenta. Agent ako osoba nasadená do kriminálneho prostredia, ktorej úlohou je operatívne dokumentovať závažné formy trestnej činnosti, môže v zmysle prijatej novely pokiaľ ide o odhaľovanie trestných činov korupcie verejných činiteľov aj navádzať na trestnú činnosť Novela trestného poriadku je účinná od 1. decembra 2003. Novela Trestného zákona  priniesla aj zmenu v prístupe k tolerovaniu korupcie. Vymedzenie skutkovej podstaty trestného činu „neoznámenie trestného činu“ sa rozšírilo aj  o skutkové podstaty trestných činov súvisiacich s korupciou. Zavádza sa teda trestnosť neoznámenia korupcie.
Princíp zavedenia nulovej tolerancie v právnických profesiách sa realizoval schválením novely zákona o advokácii, exekučného poriadku, notárskeho poriadku, zákona o sudcoch a prísediacich. Tieto zmeny vytvorili predpoklady pre jasnejší a prísnejší postih sudcov, ktorí sa odborne alebo eticky spreneverili výkonu svojej funkcie (zaviedla sa požiadavka bezúhonnosti a morálnych vlastností, tzv. princíp nulovej tolerancie) a sprehľadnil sa systém disciplinárnych previnení a opatrení pre sudcov. Stanovila sa požiadavka zverejňovania majetkových priznaní sudcov. 
Prijatím ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov (zákon o konflikte záujmov) sa upravili podmienky na ochranu verejného záujmu, nezlučiteľnosť funkcií, zamestnaní a iných činností, iné obmedzenia a zodpovednosť verejného funkcionára za neplnenie alebo porušovanie povinností stanovených týmto zákonom. Zákon nadobudol účinnosť 1. októbra 2004.
Novela priestupkového zákona (zákon č. 515/2003 Z. z.) predĺžila lehotu na prerokovanie priestupku z jedného roka na dva roky, čím výrazne obmedzila priestor pre korupčné správanie, keďže v praxi správnych orgánov bolo zvykom za úplatu  nechať márne uplynúť jednoročnú lehotu, počas ktorej bolo možné priestupok prerokovať. Novela priestupkového zákona je účinná od 1. januára 2004. Novela Správneho poriadku (zákon č. 527/2003 Z. z.) zaviedla povinnosť širšieho využívania internetu pri informovaní verejnosti a povinnosť sprístupniť informačné tabule orgánov 24 hodín denne.
Uznesením č. 1117 z 24. 11. 2004 vláda odsúhlasila uzavretie Dodatkového protokolu k Trestnoprávnemu dohovoru Rady Európy o korupcii. Jeho účelom je záväzok signatárskych štátov prijať opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ktorých cieľom bude boj proti aktívnemu a pasívnemu úplatkárstvu domácich a zahraničných rozhodcov ako aj domácich a zahraničných porotcov.

Cieľ 4 - Ľudské a menšinové práva 
Vláda bude pokračovať v implementácii Rámcového dohovoru o ochrane národnostných menšín a všetkých vybraných ustanovení Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Vláda považuje riešenie rómskej problematiky za prioritnú otázku a bude pokračovať v podpore špecifických rozvojových programov na zlepšenie situácie a integráciu Rómov do spoločnosti. 

V decembri 2003 predložila SR generálnemu tajomníkovi Rady Európy Východiskovú a periodickú správu o implementácii Európskej charty regionálnych a menšinových jazykov. Výbor expertov vykonal predbežné hodnotenie správy, požiadal o ďalšie spresňujúce odpovede a v septembri 2004 navštívil Slovensko. Stále v procese prípravy je návrh komplexného zákona o národnostných menšinách, vláda by ho mala prerokovať v apríli 2005. V zmysle plánu legislatívnych úloh má byť predložený v tomto roku aj návrh zákona o financovaní kultúr národnostných menšín. V súlade s implementáciou Rámcového dohovoru a charty v jednotlivých oblastiach bola založená Univerzita J. Selyeho v Komárne a schválené nové zákony o Slovenskej televízii (č. 16/2004) a o Slovenskom rozhlase (č. 619/2003), ktoré stanovujú „vysielanie obsahovo a regionálne vyvážených programov v jazykoch národnostných menšín a etnických skupín žijúcich na území SR“. Významné sú aj dve medzivládne slovensko-maďarské dohody podpísané v roku 2003: Dohoda o spolupráci v oblasti kultúry, školstva, vedy, športu a mládeže a Dohoda o vzájomnej podpore národnostných menšín v oblasti vzdelávania a kultúry. 
V roku 2004 bola predložená GT Rady Európy Druhá správa o implementácii Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín. Vláda SR uznesením č. 278/2003 dňa 23. 4. 2003 schválila Základné tézy koncepcie politiky vlády SR v integrácii rómskych komunít, ktoré poskytujú rámec základných cieľov a metód na zvládnutie rómskej problematiky. Tézy slúžia ako východisko pre ústredné orgány štátnej správy pre ich rozpracovanie do konkrétnych krokov i úloh dlhodobého, strednodobého a prioritného charakteru tak, aby sa navzájom dopĺňali, vytvárali predpoklady spolupráce a prinášali očakávaný výsledok, ktorým je integrácia rómskej menšiny. Uznesením č. 397/2004 z 28. apríla 2004 vláda vzala na vedomie vyhodnotenie Základných téz za rok 2003 a zároveň schválila Priority vlády SR v integrácii rómskych komunít na rok 2004. Priority rozpracúvajú niektoré systémové nástroje integrácie rómskych komunít a zároveň reflektujú situáciu, ktorá vznikla v rómskych komunitách pokračovaním sociálnych reforiem v roku 2004.
Od roku 2003 je Slovensko zapojené do projektu Svetovej banky a Inštitútu otvorenej spoločnosti Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015. Dňa 12. januára 2005 vláda SR uznesením č. 28/2005 schválila Národný akčný plán SR k Dekáde začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015, ktorý je konečnou verziou cieľov SR v jednotlivých prioritách dekády (vzdelávanie, bývanie, zamestnanosť a zdravie), stanovuje časový harmonogram ich plnenia a spôsob financovania.
Vláda SR 17. 12. 2004 uznesením č. 1196/03 schválila Návrh na nové inštitucionálne zabezpečenie riešenia záležitostí rómskych komunít a zmenu štatútu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity. Na základe tohto návrhu sa posilnili personálne a technické kapacity Úradu splnomocnenkyne a zriadili sa regionálne kancelárie úradu v Košiciach, Spišskej Novej Vsi, Rimavskej Sobote a Banskej Bystrici.
V priebehu rokov 2003 a 2004 sa z iniciatívy Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity realizovalo sociografické mapovanie rómskych osídlení v Slovenskej republike. Na základe získaných údajov môžu relevantné rezorty cielene a efektívnejšie realizovať politiku zameranú na integráciu rómskych komunít. Okrem úradu splnomocnenkyne prostredníctvom grantovej schémy toto mapovanie finančne podporila Svetová banka a Kanadská medzinárodná rozvojová agentúra.
V záujme zlepšenia podmienok bývania v rómskych osídleniach sa zo Štátneho fondu rozvoja bývania Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR každoročne financuje Program podpory výstavby obecných nájomných bytov odlišného štandardu určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi a technickej vybavenosti v rómskych osadách. V roku 2004 naň bolo vyčlenených 180 mil. Sk. Dňa 19. januára 2005 vláda  SR uznesením č.63/2005 schválila Dlhodobú koncepcia bývania pre marginalizované skupiny obyvateľstva a model jej financovania. Koncepcia navrhuje princípy riešenia a podporné nástroje zabezpečenia primeraného štandardu bývania sociálne vylúčených komunít, predovšetkým Rómov. V roku 2005 by malo byť na projekty bývania marginalizovaných skupín použitých 200 mil. Sk. V rámci Komplexného rozvojového programu rómskych osád, realizuje sa od roku 2002, v roku 2004 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR koordinovalo a finančne podporovalo projekt Zriaďovanie  stredísk osobnej hygieny a práčovní (12 mil. Sk) a finančne aj projekt sociálnych terénnych pracovníkov pôsobiacich v rómskych komunitách (6,6 mil. Sk). Ďalšie projekty zamerané na rozvoj rómskych komunít sú financované aj z grantovej schémy Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity (v roku 2004 to bola čiastka 10 976 000 Sk).
Uznesením č. 498/2004 z 26. mája 2004 schválila vláda Koncepciu integrovaného vzdelávania rómskych detí a mládeže vrátane rozvoja stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania. Jej cieľom je zabezpečiť v rámci transformácie výchovno-vzdelávacieho procesu pozdvihnutie vzdelanostnej úrovne Rómov na Slovensku. Od roku 2003 poskytuje Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v rámci Programu podpory rómskych žiakov stredných a vysokých škôl finančné prostriedky na štipendiá talentovaných rómskych žiakov (v štátnom rozpočte na rok 2004 boli na štipendiá vyčlenené 2 mil. Sk). V septembri 2004 otvorili v rámci Gymnázia Juraja Hronca v Bratislave bilingválnu triedu s vyučovaním romistiky a vo Zvolene internátne osemročné gymnázium najmä pre talentované rómske deti a deti zo sociálne znevýhodnených rodín (projekt Gándhího škola).

Cieľ 5 - Bilaterálna a regionálna spolupráca 
Vláda bude podporovať posilňovanie spolupráce v rámci Vyšehradskej skupiny (V4) aj vo vojenskej oblasti s cieľom ďalšieho preskúmania oblasti špecializácie a štandardizácie. Vláda bude podporovať úlohy Euroatlantickej partnerskej rady (EAPC) ako efektívneho politického fóra, s partnerstvom za mier ako obranno-vojenským komponentom. Vláda bude pokračovať v praktickej spolupráci s Ruskou federáciou (RF) v oblastiach spoločného záujmu a v súlade s politikou EÚ a NATO voči RF. Ako budúci člen Rady NATO - Rusko, vláda sa zaväzuje plne využívať a podporovať tento dôležitý politicko-vojenský mechanizmus spolupráce.
Vitálnym záujmom vlády je podporovať vzťahy s Ukrajinou. Vláda posúdi ďalšie možnosti existujúcich štruktúr medzivládnych výborov.
Vláda považuje bezpečnostnú a obrannú dimenziu EÚ a NATO za komplementárne projekty. Vláda bude naďalej podporovať posilňovanie vzťahov NATO - EÚ (operačné a plánovacie aspekty) s cieľom zabrániť zbytočným duplikáciám a zvýšiť efektivity oboch organizácií.

V uplynulom období Vyšehradská štvorka predovšetkým prostredníctvom tzv. kroměřížskej deklarácie predsedov vlád V4 vyslala jasný signál o opodstatnenosti svojej ďalšej existencie. Podpisom deklarácie 12. mája 2004 sa podarilo preniesť nahromadený potenciál vyšehradskej spolupráce do podmienok rozšírenej EÚ a zachovať doterajšie know-how a „obchodnú značku“ V4. Spolupráca V4 prebieha aktívne na politicko-vojenskej úrovni prostredníctvom stretnutí ministrov obrany, resp. predstaviteľov MZV a MO SR, ako aj priamo v Bruseli medzi delegáciami krajín V4 pri NATO. Vojenská spolupráca sa sústreďuje na spoluprácu pri napĺňaní pražského záväzku spôsobilostí, pri pôsobení v operáciách NATO, EÚ alebo OSN, pri spolupráci v oblasti zbrojárskeho priemyslu, v oblasti vyzbrojovania, akvizícií, spoločného výcviku a tiež pri modernizácii vojenskej techniky.
Aj keď sa na základe spoločnej dohody vzhľadom na nové výzvy a úlohy Aliancie rozhodlo o ukončené činnosti trojstrannej poľsko-česko-slovenskej brigády so sídlom v Topoľčanoch (táto zohrala významnú úlohu v prístupovom procese Slovenskej republiky do NATO preukázaním schopnosti našich dôstojníkov efektívne pracovať v medzinárodných štáboch), hľadajú sa nové formy spolupráce, ktoré by lepšie vyhovovali potrebám SR. Skúsenosti zo spoločného pôsobenia SR a PR v Iraku sa odrážajú na záujme oboch krajín spolupôsobiť aj v iných mnohonárodných projektoch, akými sú vytvárajúce sa Bojové skupiny EÚ a mnohonárodné veliteľstvo zboru SEVER-VÝCHOD v Štetíne. Najvýznamnejším spoločným projektom s ČR je pôsobenie spoločnej jednotky v KFOR od 1. marca 2002, ktorá plní dôležitú úlohu pri zabezpečení stability a poriadku v Kosove. Dôležitým projektom medzi SR a ČR je Spoločné nebo, ktorého cieľom je použitie prostriedkov v prospech druhého štátu vo vymedzenom vzdušnom priestore oboch krajín proti nevojenskému narušiteľovi. Vojenská spolupráca s tretím členom V4, s Maďarskou republikou sa vo väčšej miere orientuje na spoločné plnenie úloh v mierových operáciách pod vedením OSN. Už niekoľko rokov spoločne pôsobí SR a MR v misii UNFICYP na Cypre, kde maďarská jednotka je pod slovenským velením a spoločne zabezpečujú úlohy na línii medzi tureckou a gréckou časťou ostrova. Obe krajiny patria medzi zakladajúcich členov stredoeurópskeho regionálneho zoskupenia CENCOOP, ktorého úlohou je výmena informácií a zlepšenie kapacít zúčastnených štátov v oblasti prípravy a účasti v medzinárodnom krízovom manažmente EÚ alebo OBSE. V roku 2005 sa pripravuje prvé veliteľsko-štábne cvičenie CENCOOP v Chorvátsku. 
SR podporovala a naďalej bude efektívnu spoluprácu s partnerskými krajinami v rámci Euroatlantického partnerského fóra a Partnerstva za mier. Osobitne SR pomáhala svojimi skúsenosťami trom ašpirantským krajinám – Albánsku, Chorvátsku a Macedónsku v procese príprav na členstvo v NATO a Srbsku-Čiernej Hore a Bosne-Hercegovine v procese príprav na zapojenie sa do partnerského dialógu s NATO. 
Po úspešnom zvládnutí procesu začlenenia SR do EÚ a NATO sa vzájomné vzťahy SR s RF posilnili o dôležitú novú dimenziu. V súčasnej etape sú vzťahy založené na záujme o budovanie korektných, vecných, transparentných, dobrých, vzájomne výhodných vzťahov. SR vychádza s presvedčenia, že nové reality ako je členstvo SR v EÚ a NATO a súčasne zaznamenaný nový charakter vzťahov RF s EÚ a NATO naše vzťahy obohatia a prispejú k tomu, že ich obojstranný základ a ich jadro v podobe dvojstranných vzťahov tiež dostanú širšiu platformu a nový rozmer pre rozvoj. Konanie summitu Bush - Putin v Bratislave potvrdzuje vyváženosť politiky SR voči RF. V bezpečnostnej oblasti bolo prioritou prehlbovať vzájomnú dôveru, rozširovať spoluprácu a dialóg v záujme hľadania spoločných pozícií a odpovedí na nové výzvy a hrozby, vychádzajúc zo záväzkov vyplývajúcich z nášho členstva v NATO, a v rozvoji dialógu v otázkach bezpečnosti s RF využívať mechanizmy aj po línii multilaterálnej spolupráce (OSN, OBSE, EAPC a iné).
Dvojstranné vzťahy SR a Ukrajinou sú dobré, historicky nezaťažené, bez závažných problémov. SR podporuje úsilie Ukrajiny o postupné začleňovanie sa do skupiny demokratických a trhovo orientovaných európskych štátov vrátane regionálnych a subregionálnych organizácií. Aktívne sa zapájame do úsilia medzinárodného spoločenstva spojeného s budovaním občianskej spoločnosti a upevňovaním demokratických princípov na Ukrajine. SR je pripravená Ukrajinu, prihliadajúc na jej reformné úsilie, podporiť v úsilí získať štatút ašpirantskej krajiny NATO plniacej Akčný plán členstva už v roku 2005.
SR podporovala posilňovanie vzťahov NATO-EÚ s cieľom zabrániť zbytočným duplikáciám, zvýšiť efektivity oboch organizácií, upevňovať strategické partnerstvo, dialóg a praktickú spoluprácu medzi NATO a EÚ. 

Cieľ 6 - Boj proti terorizmu a šíreniu zbraní hromadného ničenia 
Vláda sa zaväzuje bojovať proti terorizmu a šíreniu zbraní hromadného ničenia (ZHN) všetkými dostupnými prostriedkami vrátane vojenských. Slovenské spravodajské služby budú pokračovať v úzkej spolupráci s partnermi v NATO v oblasti výmeny informácií. Vláda sa zaväzuje vyhľadávať a odhaľovať teroristické aktivity na svojom území.
 
MV SR a spravodajské služby aktívne vyhľadávali, monitorovali a odhaľovali teroristické aktivity na území SR. Spravodajské služby úzko spolupracovali so svojimi partnermi v NATO v oblasti výmeny informácií. Každoročne minister vnútra informuje vládu SR o situácii v SR v oblasti boja s terorizmom v Správe o stave boja proti terorizmu v Slovenskej republike (uznesenie č. 441/2004). Na rokovanie vlády a Bezpečnostnej rady SR sa v súčasnosti predkladá návrh „Národného akčného plánu boja proti terorizmu“, ktorý stanovuje konkrétne úlohy a kompetencie príslušným orgánom pri ich plnení.
SR sa zapojila do operácií Trvalá sloboda v Afganistane, ktorá má za cieľ odstrániť zvyšky teroristickej siete Al-Kaída a režimu Talibanu z Afganistanu a zapojila sa tiež do operácie Iracká sloboda v rámci koaličných síl ako súčasť aktívnej vojenskej prevencie pred šírením terorizmu a ZHN. Na základe uznesenia vlády SR č. 998 z 22. októbra 2003 bol transformovaný Ústav špeciálneho zdravotníctva a výcviku na stredisko pre prípravu špeciálnych jednotiek výkonných zložiek bezpečnostného systému SR na boj proti organizovanému zločinu a terorizmu.
SR realizuje politiku zameranú na podporu celkového jadrového odzbrojenia a nešírenia a presadzuje podpísanie a ratifikáciu príslušných dohovorov všetkými krajinami. SR plne implementovala všetky príslušné medzinárodno právne aj politické dokumenty a iniciatívy v oblasti nešírenia ZHN a ich nosičov a aktívne pôsobila v príslušných režimoch: Zmluva o nešírení jadrových zbraní - NPT, Dohovor o zákaze biologických zbraní – BWC, Dohovor o zákaze chemických zbraní - CWC, Dohoda o bezpečnostných zárukách medzi EUROATOM a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, Dodatkový protokol k Dohode o bezpečnostných zárukách.

Cieľ 7 - Kontrola vývozu zbraní a technológií a tovarov dvojitého použitia   
Vláda bude naďalej pokračovať v posiľňovaní systému kontroly vývozu zbraní, vojenského materiálu a tovarov a technológií dvojakého použitia vrátane ďalšieho výcviku a vybavenia príslušného personálu. Vláda je tiež pripravená zvážiť prijatie prípadných potrebných opatrení, ktoré by mohli viesť k ďalšiemu zvyšovaniu transparentnosti v oblasti exportu zbraní v súlade s princípmi EÚ v tejto oblasti.

Legislatívna úprava kontroly exportu vojenského materiálu prešla viacerými  novelizáciami. Zákon č. 179/1998 Z. z. o obchodovaní s vojenským materiálom v znení neskorších predpisov bol v období 2002-2004 celkovo novelizovaný 4x. V súčasnosti prebieha príprava novej legislatívnej normy, ako aj zoznamu vojenského materiálu, ktorý bude identický so zoznamom vojenského materiálu EÚ v súlade s medzinárodným záväzkom SR ako plnohodnotného člena EÚ.
V súvislosti so zvyšovaním transparentnosti v oblasti exportu vojenského materiálu SR v roku 2004 poskytla údaje o vývozoch predmetného materiálu za rok 2003 do 6. výročnej správy EÚ o vývozoch zbraní v zmysle operatívneho ustanovenia č. 8 Kódexu správania sa štátov EÚ pri vývozoch zbraní, a to v súlade s vnútroštátnou úpravou ochrany utajovaných skutočností. Bezpečnostná rada SR bude o stave exportu vojenského materiálu za rok 2004 informovaná v Správe o exporte vojenského materiálu za rok 2004 (1. štvrťrok 2005).
Otázky kontroly exportu tovarov, ktoré kvôli svojim vlastnostiam môžu byť zneužité na výrobu zbraní (hlavne ZHN), si v r. 2004 vyžiadala zvýšenú pozornosť v súvislosti so vznikom nových hrozieb pre medzinárodnú bezpečnosť a následne ich premietnutím sa do konkrétnych povinností pre SR ako nového člena EÚ. Najvýznamnejším projektom v r. 2004 bolo odštartovanie tzv. peer review s cieľom preskúmať stav kontroly vývozu tovarov dvojakého použitia v členských krajinách EÚ. Hodnotiaca správa o SR konštatovala porovnateľný stav kontroly exportu s porovnateľnými partnermi v EÚ hlavne v oblasti legislatívnych úprav. V implementačnej rovine je však jasný priestor na ďalšie zlepšovanie.
	SR plne implementovala všetky príslušné medzinárodno právne aj politické dokumenty a iniciatívy v oblasti kontroly vývozu zbraní a technológií a tovarov dvojitého použitia a aktívne pôsobila v príslušných režimoch: nariadenie Rady EÚ č. 1334/2000 o kontrole vývozu položiek dvojakého použitia,  Kódex EÚ pri vývoze konvenčných zbraní, Haagsky kódex proti šíreniu balistických rakiet – HCOC) a aktívne pôsobila v príslušných kontrolných režimoch exportu (Wassenaarské usporiadanie o kontrole exportu konvenčných zbraní, tovaru a technológií dvojakého použitia – WA, Austrálska skupina – AG, Skupina jadrových dodávateľov – NSG, Zanggerov výbor – ZC, Kontrolný režim raketových technológií – MTCR a Bezpečnostná iniciatíva proti šíreniu zbraní hromadného ničenia – PSI. 

Cieľ 8 - Ekonomické otázky
Vláda sa zaväzuje zrealizovať reformu verejných financií. Vláda zavedie opatrenia zamerané na zvýšenie efektívnosti využívania verejných zdrojov. Vláda dokončí druhú fázu privatizácie v sektore zdravotníctva a privatizáciu Slovenských elektrární a celkový proces privatizácie. Vláda sa zaväzuje posilniť transparentné prostredia pre podnikanie a bude pokračovať v aktívnej otvorenej obchodnej politike. Podporovaním priamych zahraničných investícií sa bude snažiť kompenzovať nedostatok vlastných zdrojov a zároveň zvyšovať konkurencieschopnosť svojich produktov a uľahčovať ich vstup na zahraničné trhy.
 
Vláda SR schválila na svojom rokovaní 23. apríla 2003 Stratégiu reformy riadenia verejných financií, ktorej cieľom je dosiahnuť trvalo udržateľný vývoj verejných financií a zároveň plniť kritériá reálnej aj nominálnej konvergencie, ktorých splnenie umožní v strednodobom časovom horizonte vstup Slovenska do Ekonomickej menovej únie (EMÚ). Reforma sa realizuje v spolupráci so Svetovou bankou a je rozvrhnutá na obdobie rokov 2003 - 2006. K najpodstatnejším zmenám patrí zásadné posilnenie programového rozpočtovania a prechod na trojročné rozpočtovanie a s tým spojené sfunkčnenia štátnej pokladnice a Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity. Na strane príjmov verejných financií vláda uskutočnila reformu daňového systému, ktorá zásadným spôsobom zjednodušuje a zefektívňuje daňový systém. Rovná daň na úrovni 19 % bola zavedená od januára 2004. 
Reforma nastala tiež v oblasti DPH, miestnych daní a dane z prevodu a prechodu nehnuteľností a v oblasti odvodov. Kľúčové sú ďalej komplexné reformy sociálneho systému a priebežného piliera sociálneho poistenia, reforma financovania regionálneho školstva, reforma zdravotníctva a vytvorenie kapitalizačného piliera dôchodkového systému a reforma vysokého školstva.  
Vláda uznesením č. 482/2004 schválila Komplexnú analýzu zadlženosti sektora verejnej správy. Materiál analyzuje nielen výšku a štruktúru hrubého verejného dlhu, ale približuje aj ďalšie pohľady na bilanciu verejných financií. Analýza sa venuje podmieneným záväzkom organizácií verejnej správy a tiež tzv. skrytému dlhu, ktorý predstavuje potenciálne riziko vzniku skutočných záväzkov v budúcnosti. Materiál zároveň poskytuje informácie o stave vybraných aktív ako potenciálneho zdroja prostriedkov pre financovanie záväzkov verejnej správy. Vláda bude i naďalej monitorovať nielen vývoj hrubého dlhu, ale i ďalších parametrov v tejto oblasti. 
V roku 2002 predstavoval podiel verejného dlhu na HDP 43,3 %. V roku 2006 dosiahne tento pomer približne 45,3 %. Hrubý verejný dlh teda narastie o 2,0 % HDP.  Súčasne však výrazne vzrastú likvidné aktíva verejnej správy, napríklad v Štátnom fonde rozvoja bývania o viac ako 10 mld. Sk alebo voči rozpočtu EÚ o 18 mld. Sk. Počas volebného obdobia vláda zásadným spôsobom vyrieši problematiku štátnych záruk, ktorých objem na konci roku 2006 klesne oproti roku 2002 z takmer 99 mld. Sk na necelých 38 mld. Sk, a navyše príde k oddlženiu zdravotníctva. Celkovo je možné konštatovať, že verejné financie počas rokov 2003-2006 znížia  finančné bremeno budúcich generácií. 
Deficit verejných financií dosiahol v roku 2002 úroveň 5,7 % HDP. V roku 2003 deficit poklesol o viac ako dva percentuálne body a dosiahol 3,5 % HDP, čím vytvoril veľmi dobrú pozíciu nielen na absorbovanie nákladov spojených so vstupom do EÚ, ale i na splnenie najnáročnejšieho Maastrichtského kritéria, ktorým je zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3% HDP. Daňové a odvodové zaťaženie poklesne medzi rokmi 2002-2006 z 33,4 % HDP na 30,5 %. V roku 2004 nemá nijaká členská krajina EÚ nižšie daňové a odvodové zaťaženie ako Slovensko (30,8 % HDP). Výdavky verejných financií sa pohybujú okolo hranice 40 % HDP, čím sa Slovensko aj v tejto oblasti zaraďuje medzi krajiny s najnižšou úrovňou v EÚ. Výdavky počas obdobia 2002-2006 klesnú zo 44 % na 39,5 % HDP.
 V oblasti privatizácie Slovenských elektrární, a.s. (SE, a. s.) vláda svojím uznesením č. 943 zo 6. 10. 2004 schválila výber preferovaného strategického investora pre privatizáciu. Realizácia všetkých krokov potrebných na ukončenie privatizácie SE, a.s. sa predpokladá do 30 .6. 2005. 
	V sektore zdravotníctva NR SR uzneseniami č. 920, 921, 922, 923, 924, 925 zo dňa 21. 10. 2004 schválila návrhy zákonov, ktoré vytvárajú legislatívny rámec pre začatie komplexnej reformy zdravotníctva. V zmysle schválených zákonov budú zdravotné poisťovne a štátne organizácie, ktoré sú poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, transformované na akciové spoločnosti.
Vláda navrhla viaceré legislatívne normy, ktoré sprehľadnili a urýchlili proces vznikania a zanikania podnikových subjektov a spresnili ich fungovanie v ekonomike. Výrazný pokrok v zlepšovaní podnikateľského prostredia sa podarilo v poslednom období dosiahnuť pomocou novelou Zákonníka práce, znížením daňového a odvodového zaťaženia, znížením administratívnej náročnosti pri vstupe do podnikania, umožnením podania daňového priznania elektronickou poštou, dostupnosťou Katastra nehnuteľností na internete, nižšími úrokovými sadzbami a ručením nehnuteľným majetkom, znížením počtu potrebných procedúr na schválenie hypoték a pokračovaním reformy súdnictva, ktorá v strednodobom horizonte postupne zabezpečí rýchlejšie a efektívnejšie vymáhanie práva.
Medzi ďalšie realizované opatrenia patrí príprava územia pre priame zahraničné investície prostredníctvom budovania priemyselných parkov.
V roku 2003 bol vytvorený legislatívny rámec pre reformu systému dávok, daní a odvodov, ktorých podstatou bolo vytvorenie právnych podmienok a rámca pre zníženie demotivačných účinkov daňového a odvodového zaťaženia pracovnej sily, posilnenie motivácie jednotlivca nájsť a udržať si zamestnanie, podporu ekonomickej a sociálnej aktivity jednotlivca a jeho zamestnateľnosti, spružnenie trhu práce a obmedzenie zneužívania sociálneho systému. Tento naštartovaný proces pokračoval aj v roku 2004, pričom boli realizované viaceré zásadné zmeny: v systéme poskytovania sociálnej pomoci občanom v hmotnej núdzi došlo k výrazným zmenám v štruktúre dávky a výšky dávok; v systéme poskytovania služieb zamestnanosti sú služby zamestnanosti poskytované na novej kvalitatívne vyššej úrovni v súlade s cieľmi Európskej stratégie zamestnanosti a sú založené na nových princípoch, medzi ktoré patrí aj adresnosť vo vzťahu k znevýhodneným skupinám a regiónom; v oblasti dôchodkového poistenia boli popri zabezpečení trvalej udržateľnosti a stability dôchodkového systému uskutočnené zmeny motivujú pracujúcich zotrvať na trhu práce. Zároveň sa zavádza nový valorizačný mechanizmus zvyšovania dôchodkov, ktorý zvýhodňuje tie fyzické osoby, ktoré vykonávajú zárobkovú činnosť po splnení podmienok nároku na starobný dôchodok a pritom nepoberajú dôchodok.

Cieľ 9 - Krízový manažment a civilné núdzové plánovanie
Vláda plne zavedie nový systém krízového manažmentu štátu ako súčasť bezpečnostného systému SR. Vláda zabezpečí plnú funkčnosť novej Bezpečnostnej rady SR a jej podriadených výborov a podporných štruktúr. Vláda vytvorí stále situačné centrum pre monitorovanie bezpečnostného prostredia doma aj v zahraničí.
Vláda bude pokračovať v postupnej harmonizácii aktivít jednotlivých prvkov systému národného civilného núdzového plánovania s cieľom dosiahnuť požadovanú úroveň jeho funkčnej kompatibility a interoperability s podobnými systémami členských krajín NATO.

Vláda pokračovala v implementácii schválenej Koncepcie bezpečnostného systému SR (uznesenie č. 1098/2002) a schválila Plán realizácie Koncepcie bezpečnostného systému SR (uznesenie č. 138/2003). Schválený bol tiež osobitný zákon pre činnosť Bezpečnostnej rady SR, platný od 1. 4. 2004. Odborne bola vykonaná analýza stavu realizácie zákonov týkajúcich sa bezpečnosti SR a jej výsledky sa premietli do návrhu na zmenu pôvodnej Koncepcie bezpečnostného systému. Postupuje sa v budovaní útvarov krízového manažmentu ako základu krízových štábov na všetkých stupňoch riadenia a zabezpečovanie ich finančných a personálnych potrieb. Zatiaľ sa stále nepodarilo inštitucionalizovať jednotný riadiaci a koordinačný orgán na vrcholovej úrovni riadenia bezpečnosti štátu s presne určenými prvkami a vymedzenými kompetenciami a väzbami a vybudovať stále situačné centrum na nepretržité vyhodnocovanie bezpečnostnej situácie v štáte a vo svete (príslušný návrh by mala vláda schváliť v r. 2005) a vytvoriť jednotný systém krízového plánovania. Aktuálnou ostáva úloha zosúladiť ustanovenia všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti bezpečnosti štátu s ústavným zákonom č. 227/2002 Zb. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného a núdzového stavu.
SR sa úspešne zúčastnila viacerých cvičení vojenského aj civilného krízového manažmentu NATO a EÚ (CMX, CME), precvičujúc postupy zapojenia SR do medzinárodného krízového manažmentu, výmenu informácií a koordináciu medzi rezortmi pri reagovaní na vznik krízovej situácie za hranicami SR. Precvičovala sa ďalej súčinnosť ústredných orgánov štátnej správy, Stáleho zastúpenia SR pri EÚ a Stálej delegácie SR pri NATO v Bruseli, účasť na kolektívnych politických konzultáciách a preskúšali sa technické prostriedky komunikácie medzi misiami a ústrednými orgánmi štátnej správy v Bratislave.
Civilné  rezorty sa zúčastňovali rokovaní výborov civilného núdzového plánovania NATO a plnili úlohy, ktoré im boli stanovené úlohy. Hodnotenia ich práce a odbornosti boli kladné.

Cieľ 10 - Civilná demokratická kontrola ozbrojených síl a spravodajských služieb
Vláda sa zaväzuje ďalej konsolidovať zvyky a kultúru zabezpečujúcu demokratickú kontrolu ozbrojených síl a spravodajských služieb a civilno-vojenských vzťahov.

	Ozbrojené sily SR sú pod efektívnou demokratickou kontrolou volených zástupcov. Podľa aktuálnych prieskumov verejnej mienky (november 2004) majú občania SR takmer 80% dôveru v Ozbrojené sily SR.
Slovenská informačná služba sa zameriavala najmä na zintenzívnenie boja proti medzinárodnému terorizmu, nelegálnemu obchodovaniu so zbraňami, organizovanému zločinu, ilegálnej migrácie, a proti pôsobeniu cudzích spravodajských služieb v SR. Spravodajské služby (SIS, VOS, VSS, NBÚ) zintenzívnili svoje kontakty s partnerskými spravodajskými službami členských krajín NATO a EÚ a do Bruselu vyslali svojich styčných dôstojníkov.
V NR SR pôsobil v zmysle kompetencií osobitný kontrolný výbor NR SR na kontrolu činnosti SIS, osobitný kontrolný výbor NR SR na kontrolu činnosti NBÚ a osobitný kontrolný výbor NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva. V rámci Bezpečnostnej rady SR pôsobil Výbor pre koordináciu spravodajských služieb, ktorého úlohou je koordinovať pôsobenie jednotlivých spravodajských služieb na Slovensku. Počas roku 2003 sa ukončil odchod bývalých príslušníkov ŠtB zo SIS. V stave príprav je nový zákon o spravodajských službách, ktorý by na základe skúseností a poznatkov získaných v SR aj v zahraničí mal komplexne riešiť postavenie, úlohy a systém kontroly spravodajských služieb vrátane posilnenia kontroly spravodajskej komunity zo strany NR SR.

Úlohy plnené mimo cieľov Časového plánu ako súčasť PRENAME:

V oblasti životného prostredia boli v rámci programu PRENAME realizované aktivity smerujúce k skvalitneniu starostlivosti o životné prostredie vo vojenskom sektore. Základnými cieľmi programu bolo zapojenie sa do riešenia aktuálnych problémov životného prostredia v rámci medzinárodnej spolupráce a realizácia domácich projektov zameraných na riešenie konkrétnych vybraných problémov v danej oblasti. 
Hlavným cieľom v oblasti medzinárodnej spolupráce bolo zapojiť sa do aktivít pripravovaných v rámci programu Výboru pre výzvy modernej spoločnosti (CCMS). Významným prínosom v tomto smere bola aktívna účasť na riešení pilotnej štúdie „Systémy environmentálneho manažérskeho vo vojenskom sektore“, ktorá bola ukončená v roku 2001. V nadväznosti na ukončenie tejto pilotnej štúdie bola v roku 2002 nadviazaná spolupráca s dánskym ministerstvom obrany. Spolupráca prebiehala v rámci spoločne pripraveného bilaterálneho projektu zameraného na riešenie spoločných problémov v oblasti ochrany životného prostredia, najmä zavádzanie systému environmentálneho manažérstva, riešenie problematiky environmentálnych záťaží a nakladania s odpadmi. V rámci projektu sa uskutočnili 2 pracovné semináre v Dánsku a 2 na Slovensku. 
V rámci domácich aktivít boli riešené 2 projekty, ktoré boli zamerané na presadzovanie systematického prístupu k riešeniu vybraných aktuálnych problémov v oblasti starostlivosti o životné prostredie. Prioritným bol projekt „Zavádzanie systému environmentálneho manažérstva (EMS) na MO SR“, cieľom ktorého bolo odštartovanie programu postupného zavádzania EMS vo významných vojenských útvaroch. Výsledkom projektu, ktorý bol riešený v 5-tich etapách, bolo vypracovanie rámcového návrhu pre zavádzanie EMS, zriadenie riadiaceho výboru na MO SR, detailná identifikácia environmentálnych aspektov v 12-ich vybraných vojenských útvaroch, zavedenie systému environmentálneho manažérstva vo vojenských útvaroch Kuchyňa, Zemianske Kostoľany a Trebišov a vyškolenie pracovníkov MO SR, ktorí budú pokračovať v zavádzaní EMS v ďalšom období. 
Druhý projekt „Databáza zdrojov znečistenia v objektoch Ozbrojených síl SR, stanovenie rizík a priorít“ bol zameraný na zmapovanie potenciálnych zdrojov znečistenia v objektoch Ozbrojených síl SR, vytvorenie databázy potrebných údajov a zhodnotenie potenciálneho rizika ohrozenia životného prostredia. Projekt bol riešený v 5-tich etapách a jeho výsledkom je vytvorenie kompletnej databázy zdrojov znečistenia všetkých objektov patriacich rezortu MO SR, ich rozčlenenie do kategórií podľa veľkosti potenciálneho rizika, vypracovanie metodického návodu pre ďalší postup prác od identifikácie znečistenia po návrh sanačných opatrení založený na systematickom prístupe k riešeniu bodových zdrojov znečistenia v zmysle novej legislatívy, vyškolenie pracovníkov rezortu obrany, ktorí budú zodpovední za aktualizáciu databázy.

 2. Obranné a vojenské otázky

Cieľ 1 – Ústavný rámec pre účasť v organizácii kolektívnej obrany
Do času prijatia SR do NATO, SR zjednoduší právnu úpravu s cieľom zabezpečiť väčšiu flexibilitu rozhodovacieho procesu ústavných orgánov vo vzťahu k vysielaniu ozbrojených síl mimo územia SR v celom rozsahu úloh Aliancie a k prijímaniu cudzích ozbrojených síl na území SR. SR zároveň upraví právny rámec týkajúci sa posíl rozmiestnených na území SR, ako aj pozemného tranzitu a  preletov.

Problémy týkajúce sa rýchlosti rozhodovania ústavných orgánov Slovenskej republiky v súvislosti s potenciálnou aplikáciou Severoatlantickej zmluvy, s transformáciou Aliancie a koncepciou síl reakcie NATO (NRF) spôsobuje najmä skutočnosť, že Ústava SR v čl. 119 písm. p) upravuje len právomoc vlády SR rozhodovať o vyslaní ozbrojených síl mimo územia SR, ak ide o plnenie záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu, a to najdlhšie na čas 60 dní, pričom toto rozhodnutie vláda SR bezodkladne oznámi NR SR. Ústava SR však nezveruje vláde SR právomoc rozhodovať o prítomnosti zahraničných ozbrojených síl na území SR na účely plnenia záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu. Táto právomoc patrí do pôsobnosti NR SR v súlade s čl. 86 písm. l) Ústavy SR. Obdobné problémy týkajúce sa rýchlosti rozhodovania ústavných orgánov pri vysielaní a prijímaní ozbrojených síl možno očakávať aj vo vzťahu k silám rýchlej reakcie Európskej únie v rámci spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky.
Táto úloha sa ešte nesplnila. Vláda SR navrhla upraviť zákon NR SR č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku NR SR (urýchlenie zasadnutia NR SR v prípade naliehavej žiadosti vlády SR o vyslanie Ozbrojených síl do zahraničia), ale navrhovaná úprava nebola schválená. V súčasnosti sa navrhuje, aby MO SR, MZV SR a MS SR vypracovali do vlády SR analýzu a predložili návrhy na úpravu legislatívneho rámca rozhodovacieho mechanizmu na vysielanie ozbrojených síl do operácií medzinárodného krízového manažmentu.

Cieľ 2 – Právny rámec
Do konca roka 2004 SR prijme zodpovedajúcu právnu úpravu s cieľom uľahčiť ich realizáciu, najmä:
a)	 zákon o obrannej štandardizácii, kodifikácii a štátnom overovaní kvality dodávok výrobkov a služieb určených na zabezpečenie obrany štátu;
b)	 zákon o zriadení Akadémie obrany SR;
c)	 zákon o Vojenskej polícii;
d)	 zákon o Vojenskom obrannom spravodajstve a Vojenskej spravodajskej službe;
e)	 zákon o štátnej službe vojakov ozbrojených síl SR;
f)	 všeobecne záväzný právny predpis, ktorým sa upraví organizácia a poskytovanie zdravotnej starostlivosti v Ozbrojených silách SR.

Zákon č. 11/2004 Z. z. o obrannej štandardizácii, kodifikácii a štátnom overovaní kvality výrobkov a služieb na účely obrany nadobudol účinnosť 1. 5. 2004. Zákon č. 455/2004 Z. z. o zriadení Akadémie ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika, o zlúčení Vojenskej leteckej akadémie generála Milana Rastislava Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach, o zriadení Národnej akadémie obrany maršala Andreja Hadíka a o zmene a doplnení niektorých zákonov nadobudol účinnosť 1. 9. 2004. Návrh zákona o Vojenskej polícii a o doplnení zákona č. 141/1961 Zb. o Trestnom konaní súdnom (Trestný poriadok) v znení neskorších predpisov bol zaradený do Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2004. Z dôvodu, že doposiaľ nebola schválená doktrína vojenskej polície, úloha bola uznesením vlády SR č. 778 z 18. 8. 2004 zrušená z Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2004 a bude sa plniť v roku 2005. Návrh zákona o Slovenskej informačnej službe, Vojenskom obrannom spravodajstve a Vojenskej spravodajskej službe je v štádiu medzirezortného pripomienkovania. Návrh zákona o štátnej službe profesionálnych vojakov Ozbrojených síl SR bol 8. 11. 2004 predložený na prerokovanie Legislatívnej rady vlády SR. Oznámenie Ministerstva obrany Slovenskej republiky o vydaní výnosu o organizácii a poskytovaní zdravotnej starostlivosti v Ozbrojených silách Slovenskej republiky bolo uverejnené v Zbierke zákonov SR pod č. 87/2004.

Cieľ 3 – Štruktúra síl
V roku 2002 SR v úzkej spolupráci s NATO a jednotlivými spojencami vypracovala a prijala Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR a začala ich reorganizáciu a redukciu. V roku 2003 SR rozpustí jedenásť jednotiek a jedno veliteľstvo a v roku 2004 ďalších dvanásť jednotiek a jedno veliteľstvo.
Do konca roku 2004 SR v súlade s týmto plánom ukončí reorganizáciu veliteľských štruktúr. Štruktúra síl bude v prípade potreby upravená tak, aby reflektovala požiadavky Cieľov síl NATO. Reorganizácia niektorých jednotiek a zariadení podriadených veliteľstvu síl výcviku a podpory bude ukončená do konca roka 2007. Prebytočná výzbroj a technika bude odsunutá z inventáru ozbrojených síl do konca roka 2008.     

Organizačné zmeny sú realizované s cieľom postupného prechodu a priblíženia sa k modelovej štruktúre 2010 (s výhľadom do roku 2015) v súlade s dokumentom Ozbrojené sily Slovenskej republiky–model 2010 a Dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja Ozbrojených síl SR. Realizácia organizačných zmien v jednotlivých druhoch vojsk, vojenských útvaroch a zariadeniach ozbrojených síl prebehla v roku 2004 bez podstatných nedostatkov. K úpravám plánovaných zmien na rok 2004 boli vydané štyri doplnky k nariadeniu na rok 2004, ktoré riešili čiastkové úpravy plánu, zmeny termínov plnenia úloh a úpravy plánovaných počtov osôb v rámci pridelených limitov jednotlivým veliteľstvám. Doplnené boli úlohy na vytvorenie dočasných strážnych jednotiek (zložené z vojakov povinnej vojenskej služby) na zabezpečenie ochrany objektov uvoľňovaných ozbrojenými silami a na zníženie tabuľkových počtov PSB v dôsledku scivilnenia služieb kúrenia. 

Cieľ 4 – Záväzky na vyčlenenie síl
Do času prijatia a zároveň ak bude identifikovaná požiadavka v priebehu plánovania kontingentu síl NATO, Slovenská republika bude pripravená prispieť jedným mechanizovaným práporom, jednou ženijnou rotou, jednou batériou V-SHORAD, jednou čatou vojenskej polície, jednou letkou o štyroch bojových vrtuľníkoch Mi-24 alebo jednou letkou o štyroch dopravných vrtuľníkoch Mi-17, jednou rotou chemickej biologickej a radiačnej ochrany a nasadiť ich s podpornými kapacitami v celom rozsahu misií NATO. Slovenská republika bude schopná zabezpečiť rotáciu a udržateľnosť uvedených jednotiek na neobmedzenú dobu od konca roka 2006. 
Berúc do úvahy požiadavky Aliancie a prebiehajúci proces reformy Ozbrojených síl SR bude SR venovať zvýšenú pozornosť dosiahnutiu vyššej dostupnosti nedostatkových kapacít v oblasti bojovej podpory a zabezpečenia bojovej podpory s dôrazom na posilnenie odmínovacích schopností, kapacít pre ženijnú úpravu infraštruktúry, ochrany síl proti účinkom chemických, biologických a radiačných látok vrátane prostriedkov detekcie chemických látok a diaľkovej detekcie bojových toxických látok.
Okrem toho plánuje Slovenská republika v súlade so štandardmi NATO prezbrojiť mechanizovaný prápor na kolesovú techniku a reorganizovať ho na peší prápor. Schopnosti velenia a riadenia tohto práporu plánuje zlepšiť zavedením nového taktického komunikačného systému kompatibilného s NATO, ktorý bude do výzbroje zavedený v roku 2003. Počnúc rokom 2004 bude Slovenská republika pripravená poskytnúť pre operácie NATO zdravotnícku časť poľnej mnohoprofilovej nemocnice 3. stupňa. Slovenská republika je zároveň pripravená zapojiť sa do medzinárodnej kooperácie na zabezpečenie strategickej vzdušnej prepravy. Slovenská republika plánuje vytvoriť spoločnú skupinu logistickej podpory, skladajúcu sa z jedného multifunkčného zásobovacieho práporu, jedného práporu opráv a dvoch dopravných práporov do konca roku 2005.

SR začala plniť už pred vstupom do NATO “Návrhy Cieľov síl NATO”, kde podstatným spôsobom prehodnotila svoje možnosti. Berúc do úvahy požiadavky Aliancie a prebiehajúci proces reformy ozbrojených síl SR zvýšená pozornosť sa bude venovať dosiahnutiu vyššej dostupnosti nedostatkových kapacít v oblasti bojovej podpory a bojového zabezpečenia.
V súlade s prijatými Cieľmi síl 2004, SR plánuje prezbrojiť mechanizovaný prápor na kolesovú techniku. SR sa v r. 2004 podpísaním memoranda SALIS zapojila do projektu medzinárodnej kooperácie na zabezpečenie strategickej vzdušnej prepravy. Plánuje sa vytvorenie spoločnej skupiny logistickej podpory, ktorá bude schopná zabezpečiť mechanizovaný prápor od konca roku 2007 a mechanizovanú brigádu od konca roku 2010.
Ženijné jednotky, jednotky V-SHORAD a vojenskej polície bude mať SR v deklarovaných organických bojových jednotkách, je ich schopná poskytnúť i samostatne, ale v tomto prípade nebude k dispozícii plnohodnotná daná bojová jednotka. SR nebude poskytovať žiadne spôsobilosti bojových vrtuľníkov. SR poskytne roj vrtuľníkov Mi-17 na operácie mimo územia štátu od konca roku 2006 a s plným zabezpečením na samostatné pôsobenie od konca roku 2007. SR bude mať pripravený k nasadeniu prápor RCHBO od 1. 1. 2008.
SR bude schopná nasadzovať deklarované sily po dosiahnutí ich plnej operačnej spôsobilosti a schopná udržať tieto v operáciách po dobu 6 mesiacov. Ďalšie možné nasadenie tých istých jednotiek bude možné najskôr po 18 mesiacoch. Na základe záverov istanbulského summitu bude SR schopná zabezpečiť trvalé udržiavanie 8% pozemných síl v operáciách mimo územia štátu od konca roku 2010.

Cieľ 5 - Modernizácia
Pri modernizácii ozbrojených síl Slovenskej republiky, bude Slovenská republika prioritne realizovať schválené dlhodobé modernizačné projekty so zameraním na harmonizáciu výzbroje, techniky, systému plánovania, vyzbrojovania a obranného výskumu s členskými štátmi NATO. Pôjde o nasledovné konkrétne modernizačné projekty a časové harmonogramy:
a) 	modernizácia 11 ks bojových vrtuľníkov Mi-24V/DU na základe spoločného modernizačného projektu krajín V-4 s plánovaným termínom ukončenia do roku 2008;
b) 	modernizácia 26 ks ľahkých raketometov RM 70 s plánovaným termínom ukončenia do roku do roku 2008, s predpokladom využitia riadenej munície od roku 2010;
c) 	modernizácia šiestich kusov rádiolokátorov P-37 MSK na 3D radary do konca roku 2004;
d) 	modernizácia troch kusov 3D rádiolokátorov ST-68U (ST-68UM) do konca roku 2005;
e) 	pre zabezpečenie rádiolokačného pokrytia na malých výškach obstaranie ôsmich kusov mobilných taktických 3D rádiolokátorov do konca roku 2010; 
f) 	vybudovanie radioreleovej telekomunikačnej infraštruktúry do konca roku 2003, k deklarovanému dátumu bude vybudovaný taktický komunikačný systém pre vyčlenené jednotky.

Cieľ sa priebežne plní, okrem modernizácie vrtuľníkov Mi-24D (pôvodne plánovaná modernizácia 11 ks vrtuľníkov Mi-24V/DU vzhľadom na odstúpenie ostatných štátov V-4 z modernizačného programu a prijatých Cieľov síl  sa nebude realizovať podľa pôvodného zámeru.) a okrem zavedenia taktického komunikačného systému pre vyčlenené jednotky. Je predpoklad jeho splnenia (s výnimkou vrtuľníkov) v stanovených termínoch.

Cieľ 6 – Protivzdušná obrana
Čiastočné pripojenie operačného strediska vzdušnej suverenity SR do systému NATINEADS sa uskutoční v  septembri 2003. Plné operačné pripojenie do systému bude dosiahnuté v novembri 2003.
Do času prijatia SR zaistí, že kľúčový personál bude oboznámený so systémom NATINEADS a s ním súvisiacimi otázkami, ako sú filozofia, doktrína, koncepcie, štandardy a požiadavky a dokončia sa všetky potrebné opatrenia pre prepojenie ASOC národnej úrovne s NATINEADS.

Pripojenie  operačného  strediska  vzdušnej  suverenity SR do systému NATINEADS  sa realizovalo v mesiaci apríl 2004. SR ako členský štát NATO je začlenený do AIR  POLICING AREA. SR vyčleňuje na plnenie úloh v NATINEADS prieskumné prostriedky  na  určených rádiolokačných stanovištiach a 1 lietadlo s technickou zálohou na plnenie úloh AIR POLICING-u.

Cieľ 7 – Bezpečnosť komunikačných sietí
Do času prijatia a do doby uvoľnenia potrebných šifrovacích prístrojov Alianciou vláda vykoná všetky opatrenia, ktoré umožnia vedenie konzultácií na vyššej úrovni medzi veliteľstvami NATO a národnými predstaviteľmi prostredníctvom utajených zariadení hlasovej a dátovej komunikácie. V roku 2003 SR vyberie a pripraví v súčinnosti s odbornými orgánmi NATO priestory pre umiestnenie prostriedkov šifrovej ochrany informácií v súlade so zákonom č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a požiadavkami Aliancie. V rokoch 2003 - 2004 dobuduje štruktúry a zabezpečí technický výkonný personál pre oblasť šifrovej ochrany informácií.

Stála delegácia SR pri NATO má pridelené prostriedky šifrovej ochrany informácií na ochranu národných utajovaných skutočností. Bolo vytvorené Národné distribučné centrum pre plnenie úloh a požiadaviek kladených Bezpečnostným úradom NATO na ochranu a prenos utajovaných informácií postúpených SR. Na Stálej delegácii SR pri NATO, MO SR a MZV SR sú počítačové pracoviská pre prácu s klasifikovanými informáciami NATO.

Cieľ 8 – Podpora hostiteľskej krajiny
Do času prijatia vláda vytvorí systém podpory hostiteľskej krajiny v súlade s príslušným partnerským cieľom vrátane vývoja databázy poskytujúcej prehľad o kontaktných bodoch a v súčinnosti s vojenskými predstaviteľmi NATO identifikuje vykladacie a nakladacie železničné stanice a letiská umožňujúce príjem a ďalší presun spojeneckých posíl pri vedení misií NATO podľa článku 5 alebo mimo tohto článku.  Správa štátnych hmotných rezerv SR prehodnotí potreby skladovacích kapacít pohonných hmôt a vypracuje plány modernizácie, prestavby a údržby určených veľkokapacitných skladov pohonných hmôt. Sú vyčlenené finančné zdroje na nákup štandardných máp NATO a bol spracovaný technologický postup výroby máp TM 50 podľa štandardov NATO.

V roku 2001 bol vytvorený systém kontaktných bodov v SR na potreby zabezpečenia úloh podpory hostiteľskej krajiny. Na území Slovenskej republiky sú na  zabezpečenie prijímania a ďalšieho presunu spojeneckých síl pri vedení operácií NATO podľa článku 5 alebo mimo tohto článku určené a sledované vykladacie a nakladacie rampy najmä na železničných staniciach v blízkosti vojenských výcvikových priestorov. Na komplexné zabezpečenie úloh podpory hostiteľskej krajiny začali práce na vypracovaní Katalógu podpory hostiteľskej krajiny a na Memorande o porozumení v oblasti podpory hostiteľskej krajiny medzi velením NATO a SR.
Správa štátnych hmotných rezerv SR začala proces prehodnocovania skladových kapacít pohonných hmôt a podľa dostupnosti finančných prostriedkov rieši ich modernizáciu, prestavbu a údržbu.

Cieľ 9 – Vojenský výcvik a vzdelávanie
V oblasti vzdelávania a výcviku profesionálnych vojakov vláda dokončí transformáciu vojenského školstva rozvinutím jeho trojstupňového systému.
Do konca roku 2004 vláda zaistí, že rozhodujúce prvky vojenského vzdelávania a výcviku budú upravené tak, aby odrážali stratégiu, doktríny, postupy a štandardy NATO. Stratégia, doktríny, postupy a štandardy NATO budú zahrnuté do osnov vo všetkých vojenských vzdelávacích a výcvikových zariadeniach a lektori a vedúci výcviku sa oboznámia s týmito dokumentmi. Výcvikové a cvičebné cykly pre operačné jednotky budú upravené podľa štandardov NATO a budú zavedené do všetkých jednotiek do konca roka 2006.  V roku 2004 sa začne základný výcvik profesionálnych vojakov v súlade s novým systémom výcviku, odborný výcvik sa začne v roku 2005.

Proces transformácie vojenského školstva od prijatia uznesenia vlády SR č. 133 z 23. februára 2003 doteraz prebiehal podľa plánu. Na báze obsahu nových strategických a koncepčných dokumentov rezortu ministerstva obrany bol vypracovaný Koncepčný dokument pre pokračujúcu reformu programu vzdelávania a výcviku dôstojníkov.
Schválením zákona č. 455/2004 Z. z. o zriadení Akadémie ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika, o zlúčení Vojenskej leteckej akadémie generála Milana Rastislava Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach, o zriadení Národnej akadémie obrany maršala Andreja Hadika vyvrcholila transformácia vojenského školstva a vytvorili sa potrebné legislatívne podmienky na zmeny v sústave vojenských vysokých škôl a v systéme vzdelávania a výcviku dôstojníkov.  Zriadenie novej vojenskej vysokej školy univerzitného typu a  vzdelávacieho a výcvikového centra na základe tohto zákona je medzníkom v konštituovaní a rozvíjaní perspektívneho, integrovaného a exkluzívneho národného systému vzdelávania a výcviku dôstojníkov a práporčíkov ozbrojených síl, ktorý je kompatibilný so systémami vzdelávania a výcviku dôstojníkov a práporčíkov ozbrojených síl štátov NATO.
V roku 2003 bol vypracovaný a vydaný doktrinálny dokument Zásady systému riadenia výcviku. Tento dokument predstavuje systém zásad plánovania, vykonávania a hodnotenia výcviku profesionálnych jednotiek v ročnom výcvikovom cykle. Plne rešpektuje zásady organizovania výcviku bojových jednotiek v súlade so štandardmi NATO.

Cieľ 10 – Ľudské zdroje
Do času prijatia vláda vyberie 70 – 80 osôb, ktoré budú ovládať jazyk podľa kritérií  STANAG a budú môcť obsadiť pozície vo veliteľstvách NATO a kontaktných tímoch SR pri veliteľstvách NATO. Vláda taktiež zabezpečí styčný personál o počte 170 – 200 osôb v ústredí a na príslušných veliteľstvách NATO tak, aby bol zaručený efektívny kanál pre dokumentáciu a komunikáciu medzi Alianciou a SR.

Vybraný personál MO SR/GŠ OS SR prechádza intenzívnou jazykovou prípravou. Jazykový inštitút MO SR zabezpečil okrem plánovaných jazykových kurzov i požadované preskúšanie ovládania jazyka. Realizovali sa aj plánované doplnkové/udržiavacie kurzy.
Cieľ 11 -  Manažment zdrojov
SR zaviedla systém programovania, plánovania a rozpočtovania v roku 2000. Do času prijatia SR do NATO bude systém vybudovaný a bude zodpovedať procesu obranného plánovania NATO.

V roku 2000 zaviedla Slovenská republika systém obranného plánovania, ktorý sa stal hlavným nástrojom pre výstavbu budúcich obraných kapacít a spôsobilosti ozbrojených síl. Obranné plánovanie  sa stalo súčasťou riadenia obrany štátu, prostredníctvom ktorého štát v dlhodobom, strednodobom i krátkodobom čase realizuje svoju riadiacu a koordinačnú funkciu pri budovaní požadovaných schopností na obranu. V prístupovom procese Slovenskej republiky do transatlantických obraných a bezpečnostných štruktúr, bol systém obranného plánovania modifikovaný a je plne kompatibilný so systémom obranného plánovania NATO.
	Dlhodobá fáza obranného plánovania je zameraná na skúmanie bezpečnostného prostredia, vypracovanie vojenskej stratégie, dlhodobých plánov za účelom plánovania a výstavbu ozbrojených síl potrebných na naplnenie tejto stratégie, vytvorenie podmienok na efektívnu alokáciu zdrojov na obranu tak, aby úlohy boli splnené v rámci stanovených limitov zdrojov. Hlavným dokumentom tejto fázy sa stal Dlhodobý plán rozvoja a štruktúry Ozbrojených síl Slovenskej republiky  do roku 2010.
	Strednodobá fáza je zameraná na vypracovanie Programového plánu rezortu ministerstva obrany a medzirezortného programu Podpora obrany. Iniciačným dokumentom tejto fázy sa stali Smernice pre obranné plánovanie, ktoré konkretizujú obrannú politiku a stratégiu, sú východiskom pre plánovanie síl, stanovujú plánovacie limity ľudských, finančných a vecných zdrojov a formulujú priority rezortu ministerstva obrany. Zámery, ciele a úlohy sú stanovené na strednodobé obdobie tak, aby sa na základe nich mohli vyvinúť konkrétne programy rozvoja a prevádzky ozbrojených síl a projekty a programy rozvoja obrany SR.
	Krátkodobá fáza je zameraná na tvorbu návrhu rozpočtu rezortu ministerstva obrany, jeho rozpisu a tvorbu ročných vykonávacích plánov, ktorých prostredníctvom sú tieto programy realizované. Na základe ročného programu boli  zostavené ročné vykonávacie plány, ktoré obsahujú harmonogram plnenia jednotlivých opatrení a výšku vyčlenených zdrojov na ich realizáciu. 
Slovenská republika uplatňuje trojúrovňový systém obranného plánovania, ktorý je  navzájom prepojený: 
•	medzinárodná úroveň obranného plánovania je vyjadrená plnením partnerských cieľov (Cieľov Síl) NATO, hlavným produktom tejto úrovne sa stali partnerské ciele, plnením ktorých dochádzalo ku zvýšeniu interoperbility slovenských ozbrojených síl so silami NATO;
•	národná úroveň obranného plánovania vyjadruje, že zaručovanie obrany štátu nie je len záležitosť rezortu ministerstva obrany, ale aj orgánov verejnej moci, fyzických a právnických osôb, s týmto cieľom bol vypracovaný medzirezortný program Podpora obrany, v ktorom sú vytvárané  prvky podpory obrany t. j. tovary, služby a činnosti potrebné pre zabezpečenie činnosti ozbrojených síl;
•	rezortná úroveň obranného plánovania je zameraná na výstavbu budúcich kapacít a spôsobilostí ozbrojených síl vrátane alokácie potrebných obranných  zdrojov. 

Cieľ 12 – Finančné zdroje
Vláda sa zaväzuje udržať náklady na obranu na úrovni 2% HDP od fiškálneho roku 2003.

Vláda SR sa zaviazala svojím uznesením č. 604 z roku 2002 vyčleňovať na obranu 2% z HDP pre kapitolu Ministerstva obrany SR od fiškálneho roku 2003, čím malo byť zabezpečené pokračovanie rozvoja Ozbrojených síl SR vrátane úprav plánov na základe Cieľov síl NATO, umožnenie adekvátnej úrovne kapitálových investícií na zabezpečenie plánovanej modernizácie výzbroje a infraštruktúry, na  posilnenie interoperability, nasaditeľnosti, bojovej efektívnosti, udržateľnosti a schopnosti prežitia s cieľom naplniť požiadavky NATO. V skutočnosti neboli rezortu MO SR v rámci schvaľovania štátneho rozpočtu vyčlenené rozpočtové prostriedky v deklarovanej výške, ale na rok 2003 boli vyčlenené vo výške 1,87% z HDP a na rok 2004 vo výške 1,79% z HDP
Uvedené skutočnosti mali za následok nutnosť prehodnotenia rozvojových projektov a aktivít výcviku, keďže rezort svoje strednodobé plány vypracováva v súlade s uzneseniami vlády SR a NR SR, ktoré deklarujú výdavky na obranu pre rezort MO SR  vo výške 2 % z HDP. 

Cieľ 13 – Jazykové vzdelávanie
Do konca roku 2003 vláda zaistí, že v súlade s partnerským cieľom všetok personál určený pre pozície, v ktorých musia riešiť otázky NATO, a vo veliteľských alebo štábnych pozíciách nasaditeľných jednotiek (spolu 140 osôb) bude spĺňať jazykové kritériá podľa STANAG.  V rokoch 2003 – 2006 SR plánuje zvýšiť jazykovú schopnosť vybraného personálu na úroveň STANAG SLP 3333 otvorením približne 100 kurzov s celkovou kapacitou 1 400 osôb ročne a vyslaním približne 40 osôb ročne do jazykových kurzov v zahraničí. Na vojenských školách bol počet hodín vyčlenených na jazykové vzdelávanie zvýšený na 450 – 500 hodín ročne. Každý študent je povinný zložiť jazykovú skúšku na úrovni STANAG SLP 2222 alebo STANAG SLP 3333.

Cieľ sa plní. Personálu navrhnutému príslušnými organizačnými zložkami rezortu ministerstva obrany do jazykových kurzov a študentom vojenskej vysokej školy je poskytované účinné jazykové vzdelávanie na Jazykovom inštitúte MO SR a na Akadémii ozbrojených síl gen. M. R. Štefánika v Liptovskom Mikuláši. V roku 2004 bolo do Plánu jazykových kurzov Ministerstva obrany zaradených 112 jazykových kurzov. Na výcvikový rok 2005 sú zabezpečené podmienky na realizáciu 115 jazykových kurzov. Okrem týchto rezortných kurzov  sa organizujú jazykové  kurzy aj doplnkovou formou v spolupráci s civilným sektorom. Ročne je do jazykového vzdelávania zaradených cca 1400 profesionálnych vojakov a zamestnancov. Od roku 1997 do novembra 2004 bolo v rámci rezortu obrany vydaných celkovo 6 934 jazykových osvedčení. Z tohto počtu bolo 5 532 osvedčení vydaných z anglického jazyka, 160 z francúzskeho, 556 z nemeckého a 113 z ruského jazyka. Na jazykové vzdelávanie v rámci rezortných jazykových pracovísk nadväzuje vzdelávanie v zahraničí. Organizuje sa v súlade s ponukami zahraničných partnerov a finančných možností rezortu obrany. Od 1. 1. 1993 do 11. 11. 2004 bolo do rôznych druhov škôl a kurzov v zahraničí vyslaných 1 292 profesionálnych vojakov a štátnych zamestnancov rezortu obrany.
Cieľom oboch systémov vzdelávania je pripraviť a vyškoliť dostatočný počet profesionálnych vojakov a zamestnancov rezortu obrany na pôsobenie vo veliteľstvách NATO, kontaktných tímoch pri veliteľstvách NATO, pre mierové a humanitárne operácie a pozorovateľské misie, vojenské operácie a cvičenia, ako aj na výkon funkcií. 

Cieľ 14 – Personálny manažment
Do konca roku 2003 vláda vytvorí základné prvky transparentných a efektívnych personálnych postupov porovnateľných s najlepšími postupmi v krajinách Aliancie. V roku 2003 vláda pripraví návrh zákona o štátnej službe príslušníkov ozbrojených síl SR, ktorý bude obsahovať transparentné a efektívne personálne postupy na zabezpečenie výkonu služby profesionálnych vojakov.

Dosiahnutie členstva Slovenskej republiky v NATO je spojené s pokračovaním reformy Ozbrojených síl SR a vybudovaním plne profesionálnych ozbrojených síl do konca roka 2006. V nadväznosti na legislatívne procesy schvaľovania návrhu zákona o štátnej službe profesionálnych vojakov Ozbrojených síl SR sa predpokladá, že tento zákon bude schválený s účinnosťou v roku 2005. Účelom návrhu zákona je vytvoriť vhodné legislatívne prostredie na sústavné doplňovanie profesionálnych ozbrojených síl vojenským personálom (dôstojníkmi, práporčíkmi, poddôstojníkmi a mužstvom) v určenom počte a kvalite, s požadovanými schopnosťami a v požadovaných hodnostiach.

Cieľ 15 – Znižovanie personálu
Do konca roku 2004 vláda ukončí predpokladanú redukciu personálu stanovenú dlhodobým plánom. 

V roku 2004 sa ďalej pokračovalo v znižovaní počtu dôstojníkov a práporčíkov na dosiahnutie zmeny hodnostnej štruktúry a počtov v súlade s Dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja OS SR. V oblasti znižovania civilného personálu bolo cieľom postupným uvoľňovaním z pracovného pomeru dosiahnuť štruktúru zamestnancov v súlade s Dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja Ozbrojených síl Slovenskej republiky.
Plán redukcie civilného personálu k hodnotiacemu obdobiu plnený na 37,7,% a v roku 2004 nebol splnený, pretože doposiaľ nebolo rozhodnuté o scivilnení služieb, pri ktorom sa kalkulovalo s prevedením časti civilného personálu do agentúry služieb. Táto sa má  vytvoriť až v roku 2005.

Cieľ 16 – Odovzdanie prebytočného majetku
Do konca roku 2008 vláda uzavrie všetky kasárne, sklady a inú infraštruktúru, ktoré v budúcnosti ozbrojené sily SR nebudú využívať, a  tieto zariadenia budú transferované od ozbrojených síl k samostatnej organizácii. Táto samostatná organizácia vznikne v súlade s právnou úpravou pre transfer nadbytočného majetku ozbrojených síl SR k 1 januáru 2006. Súčasný počet 86 posádok sa zníži na 23 hlavných a 19 satelitných posádok. Do konca roka 2005 plánujeme uzavrieť ďalších 50 objektov. V rokoch 2006 – 2008 bude uzavretých ďalších 60 objektov.

Odovzdanie prebytočného majetku postupuje v zmysle stanoveného programu likvidácie nadbytočných zásob, programu uzatvárania prebytočných zariadení a odovzdávania prebytočného nehnuteľného majetku. Pôvodný početný počet 86 posádok sa v zmysle zámerov aktualizovaného „Dlhodobého plánu rozvoj OS SR“ zníži na 22 hlavných a 21  súčastí. Do konca roka 2005 je plánované uzavrieť 50 vojenských objektov a v  rokoch 2006 – 2008 bude uzavretých ďalších vojenských  60 objektov.

3. Otázky zdrojov

Cieľ 1 – Výdavky na obranu
V súlade s existujúcimi rozpočtovými pravidlami a procedúrami vyčlení vláda na obranu z výdavkov štátneho rozpočtu minimálne 2% HDP.

V rámci realizácie reformy verejných financií nastali zmeny v oblasti programového rozpočtovania. Na celoštátnej úrovni je zavedené programové rozpočtovanie štátneho rozpočtu. S cieľom zvýšiť efektívnosť jeho uplatňovania sa v spolupráci s medzinárodnými odborníkmi pristúpilo k zníženiu počtu programov a spresneniu cieľov a zámerov na základe medzinárodnej metodiky.
Veľká pozornosť bola venovaná zabezpečeniu vykazovania obranných výdavkov v súlade s rozpočtovou klasifikáciou a požiadavkami NATO. Napriek mimoriadnemu tlaku na zníženie výdavkov štátneho rozpočtu sa podarilo zabezpečiť obranné výdavky v rokoch 1999 – 2004 na stabilnej úrovni v pomere k hrubému domácemu produktu, aj keď nie na požadovanej úrovni 2 % HDP pre MO SR.
	Celkové výdavky na obranu sú rozpočtované vo výške 1,9% HDP na jednotlivé roky, a to vrátane výdavkov ostatných rozpočtových kapitol v rámci medzirezortných programov Podpora obrany a Hospodárska mobilizácia. 

Cieľ 2 – Makroekonomická dostupnosť a udržateľnosť
V nasledujúcich rokoch budú vytvorené podmienky pre zvýšený hospodársky rast. Rast HDP by mal mierne prekročiť 5% v roku 2005 bez toho, aby bola ohrozená vonkajšia ekonomická rovnováha za predpokladaných podmienok, (ktoré zahŕňajú očakávania globálnej hospodárskej konjunktúry).
Zatiaľ čo rast HDP v roku 2002 bol stimulovaný domácou spotrebou, v období medzi rokmi 2003 a 2005 by mal prevládať zahraničný dopyt a vytváranie fixného kapitálu, a nie celková spotreba. Slovensko očakáva, aj vďaka oživeniu globálnej ekonomiky a zníženiu domáceho dopytu, že rovnováha zahraničného obchodu sa bude postupne zlepšovať a že deficit bežného účtu klesne pod 4% HDP v roku 2005.
V roku 2003 sa očakáva nárast celkovej ročnej miery inflácie na 8.8% z očakávanej úrovne 3.4% v roku 2002. Inflácia by mala zostať na tejto zvýšenej úrovni v roku 2004 aj vďaka  očakávanému vyrovnaniu cien potravín po vstupe do EÚ. Potom by sa mala miera inflácie v roku 2005 podstatne znížiť, čo je podmienka vedúca k postupnému plneniu maastrichtských kritérií ako predpoklad členstva SR v EMÚ.

Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 vychádza z Východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 a z Konvergenčného programu Slovenska pre roky 2004 až 2010, ktoré vláda schválila na jar 2004. Deficit verejných financií dosiahne v roku 2005 úroveň 3,4% HDP. 
Predložený rozpočet prispeje významnou mierou k zdravému a dynamickému rastu slovenskej ekonomiky, výrazne priblíži verejné financie k úrovni, ktorá bude dlhodobo udržateľná, a zároveň vytvorí podmienky pre zavedenie eura na Slovensku najneskôr v roku 2009. Rozpočet celkovo zavádza lepší poriadok vo verejných financiách, čo je jedným z hlavných cieľov vlády. Je postavený na pozitívnych makroekonomických predpokladoch, ktoré potvrdzujú zdravý stav slovenskej ekonomiky. Vláda predpokladá v najbližších troch rokoch dynamický rast ekonomiky na úrovni v priemere  5 %, infláciu menej ako tri  percentá a rast zamestnanosti o 0,7 % ročne. Zároveň by mali dynamicky rásť reálne mzdy, ktoré sa v budúcom roku zvýšia o 3,1 %. Základným rozdielom od minulosti je pritom fakt, že súčasný rýchly hospodársky rast je vyvážený, položený na zdravých základoch a je udržateľný.
Realizáciou navrhovaného rozpočtu sa verejné financie výrazne priblížia úrovni, ktorá bude dlhodobo udržateľná. Naštartovanie penzijnej reformy spolu s navrhovaným znižovaním deficitu prispejú zásadným spôsobom k príprave verejných financií na starnutie obyvateľstva, ktorému sa v najbližších desaťročiach nevyhne ani Slovensko. Podiel hrubého verejného dlhu na HDP sa počas sledovaných troch rokov síce mierne zvýši, súčasne však na konci roku 2007 bude Slovensko evidovať voči rozpočtu EÚ pohľadávku vo výške viac ako 18 mld. Sk. Okrem toho bude oddlžené zdravotníctvo a výrazne vzrastú aktíva Štátneho fondu rozvoja bývania. Celkovo je možné konštatovať, že verejné financie znížia počas rozpočtovaného obdobia finančné bremeno budúcich generácií. 
Na základe predloženého rozpočtu dokáže vláda udržateľným spôsobom naplniť najnáročnejšie Maastrichtské kritérium – zníženie deficitu verejných financií na úroveň troch percent HDP. Bez nákladov vzniku kapitalizačného piliera by bol tento cieľ splnený v súlade s programovým vyhlásením vlády už v roku 2006, zahrnutie nákladov penzijnej reformy posunie pokles na trojpercentnú úroveň na rok 2007. Z vývoja ekonomiky a zo zámerov hospodárskej politiky vyplýva, že bude možné v roku 2007 splniť udržateľným spôsobom aj všetky ostatné Maastrichtské kritériá, a preto Slovensko bude pripravené na zavedenie eura v roku 2009.
Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 plní aj ďalší zásadný bod vládneho programu, ktorým je znižovanie miery prerozdelovania prostredníctvom verejných financií. Podiel verejných výdavkov na HDP poklesne medzi rokmi 2002 a 2006 z úrovne 44% na 39,5%, a to aj napriek tomu, že počas tohto obdobia sa verejné výdavky umelo zvýšili o približne 1% HDP z titulu odvodov do rozpočtu EÚ. Bez tohto vplyvu by podiel verejných výdavkov na HDP poklesol za štyri roky o 5,5%. 
Daňové a odvodové zaťaženie poklesne medzi rokmi 2002 a 2006 z 33,5% HDP  na 29,5%. V roku 2004 nemá nijaká členská krajina EÚ nižšie daňové a odvodové zaťaženie ako Slovensko (30,8% HDP), pričom priemer Európskej únie je 38,8%. 
Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 obsahuje posun vo viacerých oblastiach rozpočtového procesu. V prvom rade ide o výrazné posilnenie viacročného rozpočtovania. Kým v predchádzajúcich rokoch bol súčasťou rozpočtu len výhľad fiškálnej politiky, v tohtoročnom rozpočte verejnej správy je využívanie verejných zdrojov na nasledujúce tri roky konkretizované na jednotlivé subjekty verejnej správy a v štátnom rozpočte aj na jednotlivé programy. Kapitoly tak získajú omnoho lepšiu schopnosť plánovať svoje aktivity v strednodobom horizonte. Hoci alokácia výdavkov na roky 2006 a 2007 nie je záväzná, predpokladá sa, že zmeny sa budú uskutočňovať len v jednoznačne zdôvodnených prípadoch.
V rozpočte je výrazne posilnená úloha programového rozpočtovania, ktoré by malo byť v nasledujúcich rokoch hlavným nástrojom na zefektívňovanie verejných výdavkov a tiež ich transparentnosti. Jednoznačná väzba poskytovaných zdrojov a dosahovaných výsledkov musí byť prítomná vždy pri využívaní verejných zdrojov, aby výdavky verejných financií smerovali tam, kde prinesú spoločnosti najväčší prínos.

Cieľ 3 – Účasť v štruktúrach Aliancie
Vláda je pripravená zvýšiť štatút súčasnej Misie SR pri NATO a vytvoriť stále zastúpenie – Delegáciu – s dostatočným personálnym zabezpečením, vrátane diplomatov, obranných poradcov, vojenského a podporného personálu, profesionálov schopných komunikovať v oficiálnych jazykoch NATO s požadovanými bezpečnostnými previerkami.

Po vstupe SR do Aliancie sa zvýšil štatút Misie SR pri NATO v súlade so zvyklosťami Aliancie na Stálu delegáciu SR pri NATO, ktorú vedie stály predstaviteľ SR pri Severoatlantickej rade. V súčasnosti je platný Štatút Stálej delegácie SR pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy podpísaný ministrom zahraničných vecí a ministrom obrany SR zo dňa 13. septembra 2002, ktorý sa bude v priebehu roku 2005 novelizovať v súlade s potrebami MZV a MO SR.
Na politickej časti Stálej delegácie SR pri NATO v Bruseli pôsobí v súčasnosti 12 diplomatov, 8 obranných poradcov, 11 vojenských poradcov a 23 administratívno-technických pracovníkov, spolu 54 osôb. Pri Úrade národného vojenského predstaviteľa pri Najvyššom veliteľstve spojeneckých ozbrojených síl v Európe v Monse pôsobí 7 vojenských poradcov a 4 administratívno-technickí pracovníci a v Národnom styčnom tíme OS SR pri Spojeneckom veliteľstve pre transformáciu v Norfolku pôsobia 3 vojenskí poradcovia.

Cieľ 4 – Štátne hmotné rezervy
V oblasti obranného plánovania a civilného núdzového plánovania bude vláda postupne reštrukturalizovať štátne hmotné rezervy v súlade so štandardmi NATO. Vláda bude taktiež pokračovať v implementácii „Projektu pohotovostných zásob pre riešenie nevojenských krízových situácií“ a s tým súvisiaceho informačného systému na podporu riadenia v období krízových situácií kompatibilného s NATO. V oblasti zabezpečovania pohonných hmôt pre obranu SR bude vláda riešiť rozloženie zásob palív v rámci SR v súlade s požiadavkami NATO.“

	Nedeliteľnou súčasťou plnenia úloh v oblasti zabezpečenia finančnej stránky zdrojov bolo aj zabezpečovanie zdrojov materiálnych na tzv. krytie spotreby a strát ozbrojených síl počas krízovej situácie. V súlade s prehodnocovaním potrieb obrany SR boli v priebehu prístupového procesu v oblasti ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany do procesu plánovania a prípravy zdrojov v rámci podpory ozbrojeným silám z civilného sektora aplikované ustanovenia zákona o hospodárskej mobilizácii a príslušných vykonávacích predpisov.
	V koordinačnej súčinnosti ministerstva hospodárstva a ministerstva obrany sa podarilo prepojiť vybrané opatrenia hospodárskej mobilizácie s opatreniami logistickej podpory v rámci projektu „Podpora obrany“. Okrem toho boli priebežne plnené úlohy štandardizácie, kodifikácie a štátneho overovania kvality pre zabezpečenie kompatibility s normami a štandardmi NATO. 
V kontexte s ustanoveniami relevantnej právnej normy (zákon č.414/2002 Z. z. o hospodárskej mobilizácii v znení neskorších predpisov), ktorou sa upravujú právne rámce na zabezpečenie potrieb nevyhnutných na prežitie obyvateľstva a na zabezpečenie činnosti ozbrojených síl počas krízovej situácie, sa ako kľúčová podmienka vyprofilovala úloha vytvoriť dostatočnú bázu informácií, ktoré majú slúžiť orgánom krízového riadenia vrátane ústavných orgánov, v rozhodovacom procese počas krízovej situácie. Uvedená informačná základňa je v SR spracovávaná, vyhodnocovaná, aktualizovaná a analyzovaná s využitím tzv. Jednotného informačného systému hospodárskej mobilizácie. Počas celého procesu trvania programu NP PRENAME bolo kľúčové úsilie ministerstva hospodárstva ako koordinátora opatrení hospodárskej mobilizácie a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany, venované zvyšovaniu kvality tejto informačnej základne vzájomným prepojením jednotlivých úrovní priemyselného plánovania (od ústredných orgánov štátnej správy cez súkromný sektor, až po orgány samosprávy) s cieľom skvalitniť proces plánovania opatrení v krízových situáciách a príprave tejto základne na vzájomnú výmenu informácií v rámci spolupráce s NATO.
SŠHR v rámci implementácie „Projektu pohotovostných zásob pre riešenie nevojenských krízových situácií“ pripravila a postupne v súlade s pridelenými finančnými prostriedkami realizovala „Návrh tvorby pohotovostných zásob štátu na roky 2003-2004“.

4. Bezpečnostné otázky
 
Cieľ 1 – Právny rámec
Vláda do konca roka 2003 prijme novelu zákona o utajovaných skutočnostiach, ktorá bude zohľadňovať aj nové prvky bezpečnostnej politiky NATO. Zmeny v doterajšej legislatíve by sa mali týkať zníženia počtu osôb s osobitným postavením. Návrh novely by tiež mal upraviť odvolací proces voči ukončeniu bezpečnostnej previerky bez vyjadrenia NBÚ, keď v odvolacom procese by mali rozhodovať príslušné súdy, ktoré budú posudzovať dodržanie správnosti postupu a dôvody, ktoré viedli k ukončeniu bezpečnostnej previerky bez vyjadrenia NBÚ. Vykonávanie bezpečnostných previerok by malo prejsť pod plnú kompetenciu NBÚ (okrem spravodajských služieb), čím sa zabezpečí plná garancia za personálnu bezpečnosť zo strany NBÚ ako najvyššej autority v tejto oblasti. Novelizáciou zákona by sa tiež mali vypustiť prílohy, ktorými sa určujú zoznamy utajovaných skutočností a prejsť k projektom utajovaných skutočností.

Medzi hlavné priority Slovenskej republiky v rámci  prístupového obdobia vstupu SR do Severoatlantickej aliancie bolo naplniť všetky požiadavky NATO v oblasti ochrany utajovaných skutočností, zabezpečiť podmienky pre vznik samostatného Národného bezpečnostného úradu, pripraviť a implementovať novú právnu úpravu týkajúcu sa ochrany utajovaných skutočností (OUS). 
Pred vznikom Národného bezpečnostného úradu (ďalej len „NBÚ“) plnil úlohy na úseku ochrany utajovaných skutočností rezort Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Pôsobnosť Národného bezpečnostného úradu, ako ústredného orgánu štátnej správy na ochranu utajovaných skutočností a šifrovú ochranu informácií začala dňom 1. novembra 2001. Zákonom č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností bol vytvorený NBÚ, ktorý je jedinou autoritou v oblasti ochrany utajovaných skutočností v Slovenskej republike. 
Napriek tomu, že pôvodný zákon o OUS (č. 241/2001) spĺňal minimálne bezpečnostné štandardy NATO, v praxi bolo identifikovaných niekoľko nedostatkov, ktorých existencia si vynútila potrebu vypracovať nový zákon o OUS. Dňa 27. 4. 2004 bol v Zbierke zákonov Slovenskej republiky s účinnosťou od 1. 5. 2004 vydaný nový zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností. Relevantný zákon upravuje a rieši široký okruh otázok v súvislosti s utajovanými skutočnosťami. Kľúčové otázky súvisiace so zmenami v novom návrhu zákona:
a)	osoby s osobitným postavením
b)	odvolací proces
c)	zrušenie zoznamu utajovaných skutočností 
d)	bezpečnostné previerky právnických osôb
e)	systém menovania a odvolania riaditeľa NBÚ
f)	bezpečnostné previerky vykonávané MO SR
g)	definovanie bezpečnostných rizík

V Zbierke zákonov SR boli s účinnosťou od 1. 6. 2004 vydané vyhlášky NBÚ:
325/2004 Z. z. o priemyselnej bezpečnosti,
331/2004 Z. z. o personálnej bezpečnosti a o skúške bezpečnostného zamestnanca,
336/2004 Z. z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti,
337/2004 Z. z. ktorou sa upravujú podrobnosti o certifikácii mechanických zábranných    
                        prostriedkov a technických zabezpečovacích prostriedkov a o ich používaní,
338/2004 Z. z. o administratívnej bezpečnosti,
339/2004 Z. z. o bezpečnosti technických prostriedkov,
340/2004 Z. z. ktorou sa ustanovujú podrobnosti o šifrovej ochrane informácií.

Prijatím uvedených právnych predpisov bol vytvorený právny rámec na úseku OUS a bola zabezpečená ochrana utajovaných skutočností podľa požiadaviek Severoatlantickej aliancie.
Počas prístupového obdobia SR do NATO (1999 - 2004) prebiehal proces budovania zmluvnej bázy bilaterálnych bezpečnostných dohôd. Prebiehali rokovania k príprave  bezpečnostných zmlúv prioritne s členskými krajinami NATO a EÚ. Postupne sa novelizovali tie zmluvy, ktoré boli uzavreté pred prijatím zákona č. 241/2001 o OUS a obsahovali dvojstupňovú klasifikáciu utajovaných skutočností oproti v súčasnosti platnej štvorstupňovej klasifikácii. 

Cieľ 2 – Personálna bezpečnosť 
Vláda sa zaväzuje garantovať spoľahlivosť osôb oprávnených oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami NATO a vytvorí NBÚ podmienky na prijatie všetkých potrebných opatrení vrátane finančných a personálnych, vedúcich ku garancii  tohto záväzku.
Kľúčové pozície štátnej administratívy, ktoré vyžadujú prístup k utajovaným skutočnostiam NATO, budú prehodnotené a následné bezpečnostné previerky (ak bude potrebné) sa začnú vykonávať najneskôr od júna 2003. Preverenie a recertifikácia všetkých kľúčových osôb na postoch s prístupom k utajovaným skutočnostiam NATO bude dokončené do februára 2004. 

Nadobudnutím účinnosti zákona o OUS nastali zásadné zmeny v personálnej bezpečnosti a to najmä v oblasti vykonávania bezpečnostných previerok. Previerkový proces sa začal vykonávať v súlade s dokumentom Bezpečnosť v rámci organizácií Severoatlantickej zmluvy C-M(2002)49 a so smernicou o bezpečnosti personálnej bezpečnosti, ktorá podporuje bezpečnostnú politiku NATO. Zaviedol sa inštitút bezpečnostného pohovoru, možnosť navrhovanej osoby požiadať súd o preskúmanie ukončenia bezpečnostnej previerky bez vyjadrenia a taktiež sa znížil počet oprávnených osôb s osobitným postavením. V priebehu rokov 2001 - 2004 sa uskutočnila recertifikácia osôb zastávajúcich tzv. kľúčové pozície v štátnej administratíve, ktoré vyžadujú prístup k utajovaným skutočnostiam NATO. Prijatím zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa zdokonalil previerkový proces a to najmä vyšpecifikovaním bezpečnostných rizík, rozšírením možností získavania informácií v priebehu bezpečnostnej previerky, stanovením postupu pri preskúmaní rozhodnutí NBÚ a v porovnaní s predchádzajúcou právnou úpravou sa znížil počet oprávnených osôb s osobitným postavením.
Záväzok vlády garantovať spoľahlivosť osôb oprávnených oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami NATO bol splnený. V rámci NBÚ  boli vytvorené personálne a organizačné podmienky na zabezpečenie výkonu bezpečnostných previerok  v súlade so zákonom, vykonávacími predpismi a minimálnymi požiadavkami NATO.

Cieľ 3  – Objektová a fyzická bezpečnosť 
Kompletná sieť autorizovaných pracovísk na vykonávanie overovania mechanickej ochrany a technickej spôsobilosti zariadení, požadovaná pre ochranu utajovaných skutočností bude  zabezpečená do mája 2003. Do konca roka 2003 pripraví NBÚ návrh nového systému objektovej a fyzickej bezpečnosti v súlade s dokumentom C-M (2002) 49.

V priebehu rokov 2001-2004 NBÚ budoval sieť autorizovaných pracovísk na vykonávanie overovania technickej spôsobilosti mechanických zábranných prostriedkov a technických zábranných prostriedkov. V súčasnosti má NBÚ vybudovanú sieť autorizovaných pracovísk určených na ochranu utajovaných skutočností podľa § 4 ods. 1 a 2 vyhlášky NBÚ č. 336/2004 Z. z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti z 10. mája 2004, ktorá je účinná od 1. júna 2004. Túto sieť tvorí celkovo 6 organizácií a rozsah ich autorizácie je 24 mechanických zábranných a technických zabezpečovacích prostriedkov. Na základe žiadostí o autorizáciu od štátnych orgánov alebo právnických osôb sa i naďalej pracuje na rozširovaní tejto siete.

Cieľ 4 – Administratívna bezpečnosť
NBÚ pripraví do konca roka 2003 potrebné vyhlášky v oblasti administratívnej bezpečnosti, ktoré umožnia v súlade s dokumentom C-M (2002) 49 bezpečnú manipuláciu s utajovanými skutočnosťami NATO. Vláda vytvorí príslušné podmienky pre vznik plne fungujúcej pobočky centrálneho registra na Misii SR pri NATO do konca júna 2003 a v čo najkratšom čase zabezpečí spoľahlivý systém prenosu utajovaných skutočností NATO v dátovej forme medzi Misiou SR pri NATO a SR. 

Vláda vytvorila podmienky pre vznik plne fungujúcej pobočky centrálneho registra na Stálej delegácii SR pri NATO. Národný bezpečnostný úrad prostredníctvom centrálneho registra SR zabezpečuje spoľahlivý systém prenosu utajovaných skutočností NATO v elektronickej podobe medzi SD SR pri NATO a SR. Činnosť registra zabezpečujú dvaja vyslaní príslušníci NBÚ (prvý príslušník NBÚ bol vyslaný k 1. 6. 2003, druhý príslušník k 1. 10. 2003). Ďalší dvaja pracovníci zabezpečujúci chod centrálneho registra boli vyslaní z MZV SR. V rámci skvalitnenia spolupráce a zabezpečenia bezproblémovej komunikácie medzi NBÚ a zahraničnými partnermi z NATO úrad vyslal jedného príslušníka na post bezpečnostného tajomníka Misie SR pri NATO.

Cieľ 5 – Priemyselná bezpečnosť 
Vláda vytvorí potrebné podmienky pre plynulý výkon bezpečnostných previerok právnych subjektov a definuje NBÚ ako určenú bezpečnostnú autoritu (DSA) v relevantnej legislatíve do decembra 2003. 

Prijatím nového zákona o OUS sa v súvislosti s priemyselnou bezpečnosťou vytvorili podmienky na plynulý prechod preverovania právnických osôb podľa zmenených zásad (požiadať o previerku priemyselnej bezpečnosti môže aj firma bez spoluúčasti štátneho orgánu, minimalizácia korupčného rizika pri priemyselnej bezpečnosti.

Cieľ 6 – INFOSEC
Vláda pripraví a zaručí funkčnosť orgánov potrebných na využívanie informačných a komunikačných systémov NATO na území SR do mája 2003. Vláda identifikuje komunikačné a informačné systémy NATO, ktorých prevádzka je nevyhnutná pre členstvo SR v NATO a započatie procesu akreditácie ich prevádzky do augusta 2003. Vláda zabezpečí prepojenie a plnú operačnú funkčnosť informačných a komunikačných systémov NATO, nevyhnutných pre členstvo SR v NATO do mája 2004. Vláda identifikuje ďalšie informačné a komunikačné systémy NATO určené pre utajované skutočnosti vhodné pre využitie v rámci členstva v NATO a začne proces akreditácie ich prevádzky na Slovensku do mája 2004. Vláda tiež vytvorí podmienky pre hodnotenie a akreditáciu vlastných (národných) komunikačných a informačných systémov v súlade s minimálnymi bezpečnostnými požiadavkami NATO.

	Počas hodnoteného obdobia v spolupráci s MO SR koordinoval NBÚ proces výstavby CIS systémov NATO. Inštalačné práce prvkov jednotlivých systémov boli úspešne skompletizované. Hlavné akreditačné práce na CIS systémoch NATO boli ukončené. Zo zavádzaných troch CIS NATO v SR bola v priebehu roka 2004 udelená zo strany NATO dočasná akreditácia na systémy NGCS, BICES a ASOC. Druhá fáza akreditácie je naplánovaná na rok 2005. V súvislosti so šifrovými materiálmi bola zriadená Národná distribučná autorita NDA, ktorá je zodpovedná za účtovanie a distribúciu všetkých šifrovacích materiálov (národných aj NATO). Bol zriadený hlavný účet, ktorý obsluhuje Národné distribučné centrum v Novom Meste nad Váhom. Vytvorenie šifrového účtu na NBÚ je naplánované v priebehu roka 2005. V súčasnosti prebieha certifikácia podsystému nevyhnutného na prevádzku systému utajovaného spojenia ústavných a vládnych činiteľov. Čiastkovo je riešené aj obstarávanie meracích reťazcov pre potreby zónových meraní. Pokračuje sa v budovaní certifikačných pracovísk pre technické prostriedky, prostriedky šifrovej ochrany informácií a Tempest laboratóriá.

5. Právne otázky

Cieľ 1 – Pristúpenie k Severoatlantickej zmluve 
Po podpise prístupových protokolov členskými krajinami NATO SR začne vnútorný legislatívny proces pre pristúpenie SR k Severoatlantickej zmluve s cieľom zabezpečiť pripravenosť uloženia prístupových listín u depozitára – vlády USA, keď bude o to požiadaná.

S prístupom Slovenskej republiky k Severoatlantickej zmluve (Washington, 4. 4. 1949) vyslovila súhlas vláda SR uznesením č. 238 z 27. 3. 2003. Národná rada SR vyslovila súhlas so zmluvou uznesením č. 237 z 10. 4. 2003. Prezident SR podpísal listinu o prístupe k zmluve 22. 4. 2003. Listina o prístupe k zmluve bola uložená pri vláde Spojených štátov amerických, u depozitára zmluvy, 29. 3. 2004. Zmluva nadobudla platnosť pre Slovenskú republiku 29. 3. 2004 (v Zbierke zákonov SR uverejnená pod č. 301/2004 Z. z.).

Cieľ 2 – Pristúpenie k aliančnému právnemu „acquis“
SR ratifikuje alebo pristúpi ku všetkým právnym dokumentom, ktoré konštituujú právny acquis Organizácie Severoatlantickej zmluvy do šiestich mesiacov po pristúpení k NATO:

Vláda SR uznesením č. 36 z 15. 1. 2003 uložila ministrovi zahraničných vecí, ministrovi obrany a riaditeľovi Národného bezpečnostného úradu vykonať potrebné opatrenia na pristúpenie SR k ďalším dokumentom tvoriacim právne acquis Organizácie Severoatlantickej zmluvy tak, aby tento proces bol ukončený do 6 mesiacov od pristúpenia SR k Severoatlantickej zmluve.
S pristúpením Slovenskej republiky k Zmluve medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúcej sa na status ich ozbrojených síl (Londýn, 19. 6. 1951) vyslovila súhlas vláda SR uznesením č. 459 z 19. 5. 2004. Národná rada SR vyslovila súhlas so zmluvou uznesením č. 1040 z 23. 6. 2004 a súčasne rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorá má prednosť pred zákonmi SR. Prezident SR podpísal listinu o prístupe SR k zmluve 16. 8. 2004. Listina o prístupe bola uložená u vlády Spojených štátov amerických, u depozitára zmluvy, 13. 9. 2004. Zmluva nadobudla platnosť pre Slovenskú republiku 13. 10. 2004. (v Zbierke zákonov SR uverejnená pod č. 566/2004 Z. z.).
S pristúpením Slovenskej republiky k Protokolu o statuse medzinárodných vojenských veliteľstiev zriadených podľa Severoatlantickej zmluvy (Paríž, 28. 8. 1952) vyslovila súhlas vláda SR uznesením č. 460 z 19. 5. 2004. Národná rada SR vyslovila súhlas s protokolom uznesením č. 1041 z 23. 6. 2004 a súčasne rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorá má prednosť pred zákonmi SR. Prezident SR podpísal listinu o prístupe SR k protokolu 16. 8. 2004. Listina o prístupe k protokolu bola uložená u vlády Spojených štátov amerických, u depozitára protokolu, 13. 9. 2004. Protokol nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku 13. 10. 2004 (v Zbierke zákonov SR uverejnený pod č. 551/2004 Z. z.).
S uzavretím Dohody o statuse Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a medzinárodného personálu (Ottawa, 20. 9. 1951) vyslovila súhlas vláda SR uznesením č. 1 zo 14. 1. 2004. Dňa 13. 8. 2004 podpísal dohodu za Slovenskú republiku veľvyslanec SR v USA. Národná rada SR vyslovila súhlas s dohodou uznesením SR č. 1327 z 28. 10. 2004 a súčasne rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorá má prednosť pred zákonmi. Prezident SR podpísal listinu o prístupe SR k protokolu 29. 11. 2004. Ratifikačná listina bola uložená u vlády Spojených štátov amerických, depozitára dohody, dňa 16. 12. 2004. Dohoda nadobudla platnosť pre SR dňa 16. 12. 2004.
S uzavretím Dohody o statuse misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Brusel, 14. 9. 1994) vyslovila súhlas vláda SR uznesením č. 2 zo 14. 1. 2004. Národná rada SR vyslovila súhlas s dohodou uznesením SR č. 1326 z 28. 10. 2004 a súčasne rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR, ktorá má prednosť pred zákonmi. Dňa 29. 7. 2004 podpísal dohodu za Slovenskú republiku veľvyslanec SR v Belgickom kráľovstve. Prezident SR podpísal listinu o prístupe SR k dohode 29. 11. 2004. Ratifikačná listina bola uložená u vlády Belgického kráľovstva, depozitára dohody, dňa 22. 12. 2004. Dohoda nadobudla platnosť pre SR dňa 22. 12. 2004.
Návrh na prístup Slovenskej republiky k Dohode medzi stranami Severoatlantickej zmluvy o bezpečnosti informácií predložil riaditeľ Národného bezpečnostného úradu 9. 6. 2004 na rokovanie vlády. Materiál mal byť prerokovaný 23. 6. 2004, ale vláda SR jeho prerokovanie odložila. Dňa 23. 9. 2004 bol materiál v novom znení (s upraveným textom prekladu dohody) predložený na Úrad vlády SR. Materiál je zaevidovaný pod č. 19654/2004 a doposiaľ nebol zaradený na rokovanie vlády SR. 
S uzavretím Dohody o vzájomnom zabezpečení utajenia vynálezov týkajúcich sa obrany, na ktoré bola podaná žiadosť o udelenie patentu (Paríž, 21. 9. 1960), vyslovila vláda SR súhlas uznesením č. 712 zo 14. 7. 2004. Minister zahraničných vecí SR podpísal listinu o schválení dohody 11. 8. 2004. Listina o schválení bola uložená u vlády Spojených štátov amerických, depozitára dohody, 13. 9. 2004. Dohoda nadobudla platnosť pre SR 13. 10. 2004. (v Zbierke zákonov SR uverejnená pod č. 599/2004 Z. z.).
Dohodu NATO o poskytovaní technických informácií na obranné účely (Brusel, 19. 10. 1970) schválila vláda SR uznesením č. 668 zo 7. 7. 2004. Minister zahraničných vecí SR podpísal listinu o schválení dohody 11. 8. 2004. Listina o schválení bola uložená u vlády USA 13. 9. 2004. Dohoda nadobudla platnosť pre SR 13. 10. 2004 (v Zbierke zákonov SR uverejnená pod č. 601/2004 Z. z.).
Návrh na uzavretie Dohody medzi stranami Severoatlantickej zmluvy o spolupráci v oblasti atómových informácií bol schválený uznesením vlády č. 1151 z 1. 12. 2004. Dňa 3. 3. 2005 podpísal dohodu za Slovenskú republiku veľvyslanec SR v USA. Ratifikačná listina bude následne uložená u vlády Spojených štátov amerických, depozitára dohody.
Podľa stanoviska Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky a Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky administratívne opatrenia nemožno považovať za medzinárodnú zmluvu, ale za dokument technického charakteru, ktorého prijatie si nevyžaduje osobitné schvaľovacie procedúry. Po nadobudnutí platnosti Dohody medzi stranami Severoatlantickej zmluvy o spolupráci v oblasti atómových informácií pre Slovenskú republiku sa ustanovenia administratívneho opatrenia budú vykonávať automaticky.

B. Finančné plnenie NP PRENAME 2004

1. Politické a ekonomické otázky

1.1. Oblasť zahranično-bezpečnostnej politiky

Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín /plnenie	Plánované náklady (v Sk)	Skutočné čerpanie
(Sk)	Poznámka	
Spolupráca  so Severoatlantickou alianciou a jej členskými krajinami

	MZV	priebežne	1 600 000
  	1 177 732,-
 	semináre, kurzy, návštevy predstaviteľov NATO v SR a predstaviteľov SR v NATO, zasadnutia ministrov zahraničných vecí, summit NATO	
Aktivity v členských krajinách NATO (konzultácie) a voči členským krajinám	MZV	priebežne	2 200 000	1 933 734,-	práca s mienkotvorcami v krajinách Aliancie (najmä USA), politicko-bezpečnostné konzultácie 	
Realizácia Národného programu boja proti korupcii, Komplexného programu boja so zločinnosťou, riešenie rómskej problematiky, ďalšie uplatňovanie inštitúcie ombudsmana	vláda, ÚOŠS	priebežne	mimo rámca PRENAME	-	v súlade s prijatými dokumentmi vlády	
Činnosť štruktúry PRENAME
•	zasadnutia VV PRENAME, porady predsedov PS
•	3 osoby na dohodu o pracovnej činnosti
•	technické zabezpečenie činnosti sekretariátu VV PRENAME, 
•	organizovanie stretnutí s predstaviteľmi médií, odborných kruhov a mimovládnych organizácií
•	odborné kurzy, zvyšovanie kvalifikácie	MZV

      	Priebežne

	650 000

	139 897,-	pravidelné zasadnutia VV na úrovni štátnych tajomníkov, stretnutia predsedov pracovných skupín, medzirezortné konzultácie, administratívne náklady na vedenie sekretariátu PRENAME
2 osoby na dohodu pre výpomoc s kontrolou financií	
Spoločné aktivity s krajinami V10 a EAPC/PfP	MZV	Priebežne	400 000	3 994,-	Spolupráca v rámci V10 sa v roku 2004 nerealizovala, realizovali sa konzultácie s krajinami MAP a EAPC	
Podpora publikáciám obsahujúcim informácie o bezpečnostnej politike SR a jej úsilí stať sa členom NATO 	MZV	Splnené	400 000
 	527 050,-	Podpora vydania publikácií zameraných na bezpečnostnú politiku SR, Alianciu a vstup SR do NATO	
Odborné kurzy, semináre a konferencie s tematikou NATO v SR a zahraničí	MZV	Priebežne	3 500 000	1 578 885,-	Bratislavská konferencia II	
Spolupráca s NR SR v rámci získavania podpory parlamentov členských krajín NATO	MZV	Neplnené	200 000	0,-	Finančná podpora jarného zasadnutia PZ NATO v Bratislave nebola nutná	

1.2. Oblasť práce s verejnou mienkou

Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín/Plnenie	Plánované náklady  v Sk	Skutočné čerpanie
(Sk)	Poznámka	
Analytické práce (pravidelné sociologické výskumy, cieľové skupiny podľa potreby)	MK	neaktuálne	0,-	0,-  	na základe úpravy  rozpočtovej kapitoly MK SR neboli v ŠR 2004 vyčlenené požadované financie	
Informačné a dokumentačné strediská NATO (UKB 1,0 SNK 0,4, ŠVK 3 x 0,2 Univerzitná knižnica Bratislava)	MK	neaktuálne 	0,-	0,-	na základe úpravy  rozpočtovej kapitoly MK SR neboli v ŠR 2004 vyčlenené požadované financie	
Nákup knižných publikácií pre potreby knižníc SR (UKB 1,2, SNK 0,7, ŠVK 3 x 0,4)	MK	neaktuálne	0,- 	0,-	na základe úpravy  rozpočtovej kapitoly MK SR bolo v ŠR 2004 vyčlenených iba 600.000 Sk 	
Vydanie 2 informačných bulletinov v brailovom písme, výroba informačného CD pre nevidiacich – Knižnica pre nevidiacich, Levoča	MK	splnené	200  000,-	200 000,-	na základe úpravy  rozpočtovej kapitoly MK SR neboli v ŠR 2004 vyčlenené požadované financie	
Vydanie metodic. materiálu pre osvetové strediská, semináre NOC MK SR	MK	neaktuálne	0,-
	0,-	na základe úpravy  rozpočtovej kapitoly MK SR neboli v ŠR 2004 vyčlenené požadované financie	
Výchovno-vzdelávacie aktivity MC (semináre, konferencie, metodické materiály, publikácie pre pedagógov a vychovávateľov, študijné pobyty)	MŠ	splnené	3 000 000,-	3 000 000,-		
Realizácia Informačného programu MZV SR 	MZV	splnené	7 300 000,-
	7 949 885,-	projekty MVO, informačné a propagačné materiály, informačný servis o bezpečnostnej politike, PR aktivity 	
Realizácia Informačného programu MO SR 	MO	priebežne	15 977 000 (presun 3.477 mil Sk z rozpočtu MZV)	17 977 000,-	mediálne projekty verejné diskusie a podujatia, tlačoviny, práca s novinármi	

1.3. Oblasť civilného núdzového plánovania

Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Plnenie	Plánované
Náklady (v Sk)	Skutočné čerpanie
(Sk)	Vynaložené
z iných zdrojov	
Zosúladiť obsah CNP s podsystémom „ochrany“ bezpečnostného systému SR, resp. podsystémom vnútornej bezpečnosti bezpečnostného systému SR	rezorty	Plní sa	Rezorty: 0,-	 0,-		
Plenárne zasadnutia a schôdze Vyššieho výboru NATO/CNP a jeho plánovacích  výborov a komisií	MDPT, MV, MH, MP, SŠHR, MZ 	Splnené
Splnené
Splnené
Splnené
Splnené
Neplnené	MH: 100 000,-
MP: 0,-
MDPT: 350 000,-
SŠHR:  100 000,-
MV: 0,-
MZ: 80 000,-	MH: 94 000,-

MDPT: 250 000,- 
SŠHR: 152 474,- 

MZ: 0,- 	
MP: 69 951,- 
SŠHR: 64 310,- 
(z roku 2003)
MV: 87 784,-	
Účasť na cvičeniach, kurzoch, seminároch a aktivitách v rámci PWP	MDPT, MV, MH, MP,
SŠHR, MZ	Splnené
Splnené
Splnené
Splnené
Splnené
Splnené	MH: 100 000,-
MDPT: 200 000,-
MZ: 50 000,-
SŠHR: 70 000,-
MV: 0,-
MP: 0,-	MH: 100 000,-
MDPT: 40 000,- 
MZ: 0,- Sk
SŠHR: 167 359,- *	MH: 99 100,-

SŠHR: 200 845,-
(z roku 2003)
 MP: 28 758,-	
Vyslanie zástupcu pre CNP na Misiu SR pri NATO	MV	Splnené	MV: 3 250 000,- *	MV: 3 194  450,- Sk		
Koncepcia rozloženia zásob PHM v súlade s normami NATO	SŠHR, MH	Splnené
	SŠHR: 0,-
MH: 0,-			
Účasť na pracovných rokovaniach skupiny expertov GOEWDS pri NATO	MV	Splnené
	MV: 200 000,-	MV: 64 923,- + ( 70 000,- Sk)
		
Realizovať 1. etapu podporného systému siete pre informačné systémy Ú CO CIPREGIS, meteorologický a radiačný monitoring, zber radiačných dát a seizmické informácie	MV, ÚJD	Splnené	MV: 2 000 000,-	MV: 1  999 200,-		
Technické prostriedky a programové vybavenie pre vyhodnocovanie účinkov ZHN (detekčná technika)	MV	Splnené	MV:  2 000 000,-	MV: 2 000 000,- 		
Reštrukturalizácia ŠHR v zmysle požiadaviek CNP a spolupráca s NATO v predmetnej oblasti	SŠHR	Splnené
	SŠHR: 0,-			
Postupná realizácia “Projektu pohotovostných zásob” pre riešenie nevojnových krízových situácií a s tým súvisiaceho informačného systému na báze GIS	SŠHR, MH
MV	Splnené
	SŠHR:2 400 000,.	SŠHR: 2 400 000,-		
Doplnenie vybavenia modulov  civilnej ochrany	MV	Splnené	MV: 4 000 000,-*
	MP: 3 700 000,-  		
Konzultácie v NATO/CEP a v členských krajinách NATO a V4 s dôrazom na podporu hostiteľskej krajiny – HNS	MDPT, MO,
SŠHR	Splnené	MDPT: 50 000,-
SŠHR: 0,-
MO: 0,-	MDPT: 30 000,-		
Organizovanie jazykovej prípravy odborníkov v oblasti CNP	MDPT, MV, 
MH, SŠHR	Splnené
Splnené
Splnené
Splnené	MH:  0,-    
MDPT: 50 000,-
SŠHR:  50 000,-
MV: 0,-  	
MDPT: 25 000,-
SŠHR: 42 798,- *		
Účasť na rokovaní pôdohospodárskych rezortov V4 v ČR	MP	Splnené	MP: 40 000,-   	MP: 53 118,- 		
Účasť na seminári a rokovaní s MP v Poľsku	MP	Splnené	MP: 110 000,-	MP: 83 148,- 		
Skúšobná prevádzka prepojenia informačného systému medzi orgánmi krízového riadenia SR pri riešení nevojnových krízových stavov a pri zabezpečovaní potrieb obyvateľstva v rámci CNP; zabezpečenie plnej funkčnosti IS v procese reformy miestnej štátnej správy; overovanie prepojenia IS s obdobnými IS v rámci NATO

	MH	Splnené
	MH: 800 000,-
	MH: 800 000,-		
Budovanie informačného systému na podporu riadenia pri riešení nevojnových krízových stavov v rámci CNP kompatibilného s NATO – GIS	MV 	Splnené	MV: 10 040 000,-*
	MV: 10 040 000,-		
Upresnením množstvovej a sortimentnej skladby výrobkov na prežitie vytvoriť materiálne predpoklady na prežitie obyvateľstva v krízových stavoch	MH	Splnené
	MH: 0,-			
Modernizácia systému vyrozumenia a varovania	MV	Splnené	MV:  5 550 000,-	MV: 5 542 767,-	 2 100 000,- 	

1.4. Oblasť vedy a techniky

Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady – plánované	Náklady skutočné	Charakteristika aktivity	Realizované podporné aktivity	
Riešenie rozpracovaných projektov v rámci programu Vedeckého výboru NATO	MŠ, SAV a ďalšie ÚOŠS	Priebežne	400 000,-	600 000
(z pridelených prostriedkov VV PRENAME)	Podpora  riešenia  bežiacich projektov z oblasti vedy a techniky v rámci programu „Science for Peace“.  Celkovo má SR 49 aktivít v rámci VV NATO (okrem projektov je to účasť na workshopoch, pridelené granty, výmenné pobyty, spoluúčasť na ďalších medzinárodných projektoch a podujatiach a pod. SR je v rámci VV NATO hodnotená úspešne.

  	IPP: RTO98, RTO126, SLK2712	
Príprava nových projektov v rámci programu VV NATO	MŠ, SAV 
Iné rezorty	Priebežne
	100 000,-	Aktivita sa presunula na prípravu  nových projektov  programu „Security Through Sacience“	Príprava nových projektov sa rieši priebežne počas celého roka. VV NATO je charakteristické tým, že uzávierka je viackrát ročne, t.j. nové návrhy projektov sa môžu podávať prakticky stále. MŠ SR iniciuje podávanie návrhov, vyjadruje sa k nim, ale vyhodnotenie robí VV NATO v Bruseli. V zmysle platných rozpočtových pravidiel podstatnú časť nákladov požadovaných zo štátneho rozpočtu SR si musia uplatniť jednotlivé rezorty. MŠ SR môže lem čiastočne prispieť z účelových prostriedkov PRENAME.		
Rozpracovanie prierezových programových smerov výskumu a vývoja  na štátne programy výskumu a vývoja 	MŠ SR a ÚOŠS	II.Q 2004	 0,-	0,-	Úlohy boli splnené. Vyplývali  zo Zákona o vede a technike,  ktorý bol schválený NR SR s účinnosťou od 1.4.2002.
Očakáva sa modifikácia úloh v zmysle príprav nového „Zákona o vede a technike“		
Uplatňovanie koncepcie transformácie zamerania SAV
	MŠ SR	celý rok 2004	0,-	0,-	Úlohy boli splnené v plnom rozsahu		
Uplatňovanie koncepcie  štátnej vednej a technickej politiky v rezortných podmienkach	Všetky ÚOŠS	Počas celého roka  2004	0,-	0,-	Úlohy sa priebežne plnili na základe  „Koncepcie štátnej vednej a technickej politiky do roku 2005,“ schválenej  vládou SR (na základe  Zákona o vede a technike, zákona o SAV a zákona o vysokých školách, schválených NR SR s účinnosťou od 1.4.2002; Zákon o vede a technike sa pripravuje v novej forme.		
Konzultácie v NATO, vysielanie expertov, prípadne zorganizovanie 
seminára v rámci PRENAME 	MŠ, SAV 	Priebežne	100 000,-
	150 000,-
(z rozpočtu MŠ SR)	Účasť na rokovaniach V NATO, konzultácie  členov Pracovnej skupiny ministra školstva pre vedu a techniku v organizáciách VV NATO. Pozvanie expertov  VV NATO do SR sa uskutoční v budúcnosti v koordinácii s MZV SR.. 		

1. 5 Oblasť životného prostredia

Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (Sk)  predpokladané	Náklady (Sk) skutočné	Poznámka	
Databáza zdrojov znečistenia objektov Ozbrojených síl SR, stanovenie rizík a priorít – V. etapa	MŽP, MO 	30. november 2004	670 000.-	670 000.-		
Zavádzanie systému environmentálneho manažérstva  v rezorte MO SR – V. etapa 
	MŽP, MO	30. november 2004	700 000.-	700 000.-		
Slovensko-dánsky projekt zameraný na oblasť ŽP (1 pracovný seminár)
	MO, MŽP	december 2004 	80 000.-	0	z rozpočtov rezortov	

2. Obranné a vojenské otázky 

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Poznámka	
	Vypracovanie štandardných dokumentov obranného plánovania v rezorte ministerstva obrany
-	Programového plánu rezortu obrany na roky 2005 - 2010
-	Smernice pre obranné plánovanie rezortu MO (na roky 2006 - 2011)
	MO

	

2. štvrťrok

štvrťrok

Na plnenie partnerských cieľov v roku 2004:
Schválený rozpočet:  				      2 977 780 000 Sk
Upravený rozpočet:                                                       2 394 979 000 Sk
        Podľa programov manažmentu zdrojov: 	
        Vyzbrojovanie 		                                       1 449 107 000 Sk
        Výcvik			                                          585 970 000 Sk
        Rozvoj ľudských zdrojov                                            2 683 000 Sk
        Operácie mimo územia                                            146 334 000 Sk
        Udržiavanie 		                                            36 472 000 Sk
        Infraštruktúra                                                           174 413 000 Sk

Poznámka: Na plnenie cieľov interoperability v rámci II. cyklu PARP a NP PRENAME bolo v roku 1999 vyčerpaných 74 705 tis. Sk  a v r. 2000  368 139,69 tis. Sk. V r. 2001 bolo na plnenie partnerských cieľov vyčerpaných mimo rozpočtu kapitoly MO SR (2 228 845,18 tis. Sk)  naviac 416 730,53 tis. Sk z privatizácie Slovenských telekomunikácií      a. s. Čerpanie uvedených finančných prostriedkov nebolo sledované po jednotlivých PC.  V roku 2002 boli PC prehodnotené a zo 64 PC MO SR v ďalšom období plnilo 56 PC. V rokoch 2002 až 2004 bolo na plnenie úloh PC vyčerpaných spolu 6 364 298,21 tis. Sk. Celková suma na plnenie PC v rokoch 1999 až 2004 predstavuje  9 452 718,61 tis. Sk. V tis. SK
   PG	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Stav plnenia	Plánované náklady
v r. 2004
(upravený rozpočet)	Skutočné čerpanie
v r. 2004	Poznámka:
- celkové čerpanie za roky 1999 až 2004
- transformácia do Cieľov síl 2004	
	V š e o b e c n é    c i e l e 						
G 0028	Prehodnotenie štruktúry ozbrojených síl
	MO 	splnený
v r. 2002	0	0	386,93 
netransformuje sa	
G 0050	Právne opatrenia na účasť v kolektívnej obrane
	MO 	splnený
v r. 2004	0
	0	809,92 
netransformuje sa	
G 0355 	Jazykové požiadavky
	MO 	splnený
v r. 2004
	2 683 	2 681,62	15 117,75
transformuje sa	
G 0360	Národný program pre bezpečnostnú spoluprácu s NATO	MO
VOS	splnený čiastočne	0	0	45 206,20
netransformuje sa	
G 2701	Organizácia velenia a riadenia (C2) spoločného veliteľstva
	GŠ	splnený čiastočne
	350	106
	423,98
transformuje sa	
G 2702	Posilnenie veliteľstva CJTF HQ	GŠ	splnený v r. 2004	9 330	0	899,95
netransformuje sa	
G 2781	Velenie a riadenie  (C2) X. 400 prenos správ  
	MO 	splnený v r. 2004
	21 700
	21 698,39	111 698,27
transformuje sa	
G 2786 	Velenie a riadenie (C2) - agentúry frekvenčného manažmentu
	MO 	splnený v r. 2003
	0	0
	42 151,41
netransformuje sa	
G 2790 	SATCOM pre nasadené ozbrojené sily
	GŠ	splnený v r. 2003	0	0
	1 170,40
transformuje sa	
G 2865	Podpora  vnútorného a vonkajšieho informačného systému (IS) veliteľstva
 	MO 	splnený čiastočne	158 263	158 261,87
	399 510,92
transformuje sa	
G 2866 	Bezpečnosť komunikačných a informačných systémov (CIS)
	MO 	splnený v r. 2004
	78 193
	78 191,40	341 050,29
transformuje sa	
G 3783 	Funkčné tímy špecialistov civilno–vojenskej spolupráce (CIMIC)
	GŠ
	splnený čiastočne	150	150	300,0
transformuje sa	
 G 4000	Štáb mnohonárodného spojeného logistického strediska (MJLC)                                                                                           	GŠ	splnený v r. 2003	0
	0	2 259,90
netransformuje sa	
G 4001 	Styčný logistický personál
 
	GŠ
	splnený v r. 2003
	0
	0	1 237,88
netransformuje sa	
G 4002 	Posilnenie logistického velenia a riadenia (C2)
 
	GŠ
	splnený v r. 2001
	0
	0	449,97
netransformuje sa
	
G 4050	Spojenecký systém pre rozmiestňovanie a presuny (ADAMS)
	MO 	splnený v r. 2003
	0
	0	5 497,04
transformuje sa	
G 4051	Prepojenie ASD (automatické spracovanie dát) pre logistické podávanie správ
	MO 	splnený čiastočne
	34 542
	34 540,94	65 440,04
transformuje sa	
G 4055      	Kodifikačný systém NATO
	MO        	splnený čiastočne
	3 500
	3 493,17	6 107,92
netransformuje sa, plnenie pokračuje na národnej úrovni	
G 4150	Posily - ich prijímanie a vysielanie  	MO 	splnený v r. 2004	30 000	29 999,99	163 805,85
transformuje sa	
G 4250 	Koncepcia jednotného paliva
 	GŠ
	splnený v r. 2003
	0	0	3 826,63
transformuje sa	
G 4251	Zariadenia na taktickú manipuláciu s palivom
	GŠ
	plnenie bolo pozastavené	0
	0	11 010,76
netransformuje sa	
G 4255	Podpora zo strany hostiteľskej krajiny	GŠ
	splnený v r. 2001	0	0	10 999,98
netransformuje sa	
G 4350 	Zásoby vakcín pre prípad biologického boja  pre sily schopné nasadenia
	GŠ	splnený čiastočne
	0
	0	0
Finančné prostriedky boli čerpané z iných (podporných) projektov 
– transformuje sa	
G 4424	Radiačná, biologická a chemická ochrana 
 	vel. PS	splnený čiastočne
	67 401
	66 210,79	122 515,42
transformuje sa	
G 4490	Kolektívna ochrana proti ZHN

                  	vel. PS	splnený čiastočne
	85 534
	65 854,29	188 202,18
transformuje sa	

PG	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Stav     plnenia	Plánované  náklady
v r. 2004
(upravený rozpočet)	Skutočné 
čerpanie
v r. 2004	Poznámka:
celkové čerpanie za roky 1999 až 2004
transformácia do Cieľov síl 2004	

C i e l e  p r e  p o z e m n é  s i l y
						
L 0001	Pozemné operácie a výcvik
	vel.PS
	splnený čiastočne	700
	0	72 736,66
transformuje sa	
L 0046 	Bojové jednotky pre operácie PzM
	vel. PS	splnený čiastočne	89 318
	49 352,34	197 932,98
transformuje sa	
L 0047 	Bojová podpora operácii PzM
	vel. PS	splnený čiastočne	106 480
	99 966,93	147 640,24
transformuje sa	
L 0316 	Pozemný styčný prvok (GLE)
	vel. PS	splnený čiastočne	1 753
	1 531,04	1 531,04
transformuje sa	
L 0318 	Predsunutí leteckí navádzači (FACs)
	vel. VS	splnený čiastočne	2 500
	0	14 305,40
transformuje sa	
L 0550 	Pozemné snímače bez obsluhy (UGS) a/alebo pozemné prehľadové vozidlá (LSV)
 	GŠ	splnený čiastočne	10
	0	4 202,22
transformuje sa	
L 0827 	Termovízne zobrazovacie prostriedky nočného videnia
	vel. PS	splnený čiastočne	49 737
	49 737,24	152 902,95
transformuje sa	

L 0940 	Zariadenie pre zisťovanie cieľov
(zameriavacie zariadenie)
	vel. PS	splnený čiastočne	0
	0	0
Vyčlenená rádiolokačná jednotka vykonávala výcvik na prenosných rádiolokátoroch   PSNR-5, nákup novej techniky bude vykonaný s prechodom na Ciele síl 2004 po vytvorení nových organických jednotiek v roku 2005.
- transformuje sa	
L 0956 	Predsunutí pozorovatelia
	vel. PS	splnený čiastočne	1 526	1 525,21	26 181,23
transformuje sa	
L 1030 	Premosťovacie vybavenie 
	vel. PS	splnený čiastočne	0
	0	0
Určená ženijná jednotka bola vycvičená na súčasnej organickej technike, nákup novej techniky bol plánovaný na roky 2005 a 2006.    
- transformuje sa	
L 1033 	Ženijné stavebné schopnosti
	vel. PS	plnenie PC bolo zrušené	0
	0	0
netransformuje sa	
L 1410	Vševojsková VPO	GŠ	plnenie PC bolo zrušené 
v r. 2001	0
	0	200,0
netransformuje sa	

L 2801	Modernizácia taktických komunikačných systémov
	GŠ	splnený čiastočne	285 110	284 997,72	1 660 770,27
transformuje sa	
L 4211 	Národná podpora nasadených síl pri operáciách PzM
              
              	GŠ
	splnený čiastočne	68 004	68 003,38	271 959,63
transformuje sa	
L 4212	Podpora bojových služieb pre operácie PzM

	GŠ	splnený   v r. 2002	0	0	43 524,48
netransformuje sa	
L 4218	Multinárodná integrovaná logistika

	GŠ	plnenie PC bolo pozastavené	0
	0	0
netransformuje sa	
L 4244	Zdravotnícke zabezpečenie pre operácie PzM
	MO	splnený čiastočne	0	0	279 010,12
transformuje sa	
L 4252	Manipulácia s palivom pre pozemné vozidlá	vel. PS	splnený   v r. 2001	0	0	1 500,0
netransformuje sa

	C i e l e  p r e  v z d u š n é  s i l y						
A 0001 	Letecké operácie a výcvik
	vel. VS	splnený čiastočne	539 350	539 386,0	1 278 562,24
transformuje sa	
A 0041 	Jednotky vzdušných síl rýchleho nasadenia  pre operácie PzM pod vedením NATO
	vel. VS	splnený čiastočne	73 167	0	138 661,76
transformuje sa	
A 1100	Podporné lietadlá a vrtuľníky pre operácie PzM pod vedením NATO
	vel. VS	splnený čiastočne	140 949	67 767,17	204 520,93
transformuje sa	

A 1108 	Nahradzovanie/modernizácia dopravných lietadiel a vrtuľníkov
	vel. VS	splnený čiastočne	0	0	196 299,57
transformuje sa čiastočne	
A 1337 	Munícia VZDUCH - ZEM s presným navedením za každého počasia s krátkou vzdialenosťou odstupu pri vypúšťaní
	vel. VS	PC nebol splnený	250	0	456,42
netransformuje sa 	
A 1459 	Letecké navigačné prostriedky a rádiostanice
	MO 	splnený 
v r. 2004	126 159	124 503,48	641 669,84
transformuje sa 	
A 1540	Strely ZEM - VZDUCH (SAM) - schopné obrany proti bojiskovým balistickým strelám (TBM)
	vel. VS	PC nebol splnený	200	0	0
netransformuje sa, plnenie pokračuje na národnej úrovni 	
A 1548	Strely vzduch-zem (SAM) schopné obrany proti bojiskovým balistickým strelám TBM	vel. VS	plnenie PC bolo ukončené v r. 2001	0	0	199,99
netransformuje sa 	
A 1560 	Modernizácia/náhrada stíhacích lietadiel
	vel. VS	PC nebol splnený 
	130	0	499,97
transformuje sa 	

A 2821	Mobilný systém velenia a riadenia (C2) leteckej základne a národné komunikačné systémy
	GŠ	splnený čiastočne	0	0	0
Materiál pre pozemný personál leteckého krídla bol realizovaný v rámci PC L 2801.    PC bol splnený čiastočne z dôvodu nezavedenia vozidiel STA-MSU V1do používania v  OS SR. 
- transformuje sa 	
A 2900	Vzdušné pozorovanie a prepojiteľnosť s NATINEADS
	vel. VS	splnený čiastočne	177 697	177 344,83	1 046 194,94
transformuje sa 	
A 3021	Identifikačné systémy kompatibilné s NATO
 	MO 	splnený  
v r. 2004	47 118	47 819,53	162 276,83
transformuje sa 	
A 3114 	Vlastná ochrana lietadiel/vrtuľníkov
 	vel. VS	splnený čiastočne	0	0	94 718,86
transformuje sa 	
A 4054	Schopnosti hostiteľských krajín pri obsluhe leteckej prepravy
	vel. VS	splnený   v r. 2002	0	0	1 880,52
netransformuje sa 	
A 4150	Prevádzka na letiskách hostiteľskej krajiny 
a infraštruktúra
               	MO	splnený čiastočne	174 413	174 413,36	279 759,23
transformuje sa 	
A 4152	Mnohonárodné mobilné schopnosti obsluhy leteckej dopravy	vel. VS	PC bol zrušený   v r. 2001	0	0	25 077,29
netransformuje sa	

A 4167 	Požiadavky na strategickú leteckú prepravu
 	GŠ	splnený 
v r. 2003	0	0	94,23
netransformuje sa 	
A 4241 

	Zdravotnícke zabezpečenie  pre nasadené sily
	MO	splnený čiastočne	0	0	29 999,99
transformuje sa 	
A 4264 
	Národné schopnosti pre doplňovanie paliva
(vo vzduchu)	vel. VS	transformo-
vaný do 
PG A 0041 v r. 2001	0	0	0
netransformuje sa	
Kap. 1	Práca s verejnou mienkou	MO 	splnený 
v r. 2004	18 762	18 743,52	64 982,97
netransformuje sa 	
Zahr. aktivity	Naplánované zahraničné cesty a návštevy	MO	splnený
v r. 2002	0	0	12 810,98
netransformuje sa	

3. Otázky zdrojov

3.1. Oblasť plánovania finančných zdrojov

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Náklady skutočné v Sk 	Podporné aktivity	Poznámka	
120.c	Pokračovať v riešení problematiky uvoľňovania finančných prostriedkov v prospech rezortov participujúcich na NP PRENAME a zabezpečovania prostriedkov na obranu na úrovni porovnateľnej s členskými krajinami NATO	MF 	december
	5 000 				
120.c 	Konzultácie k návrhu percentuálneho prepojenia obranného rozpočtu na štátny rozpočet a HDP	MF 	apríl	5 000				
120.a	Dopracovať zásady výpočtu finančných príspevkov do rozpočtu NATO na základe konzultácií s členskými  krajinami NATO a pripraviť kompatibilné smernice	MF 	marec, jún, september, december	203 000	60 742,-		konzultácie v ČR 	
	Zabezpečenie technického vybavenia	MF 	Priebežne 	178 000				
120.b	Doriešiť problematiku metodológie strednodobého a dlhodobého plánovania finančných zdrojov	MF 	 november	4 000 				
120.d	Dopracovať princípy vykazovania obranných výdavkov v súlade s novou rozpočtovou klasifikáciou	MF	 priebežne	4 000				
120.b	Doriešenie nového systému programového rozpočtovania na podmienky SR	MF	 priebežne	4 000				
120.e	Personálne dobudovať súčasné administratívne kapacity ústredných orgánov štátnej správy s využitím poznatkov a skúseností nových členských krajín NATO		 január	Rozpočty príslušných ústredných orgánov				

3.2. Oblasť ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Plnenie	Náklady (v Sk) 	Skutočné čerpanie z PRENAME	Vynaložené z iných zdrojov 	
125.a, b	Zasadania a schôdze Ekonomického výboru NATO (ECON) 	MH, MF	rokovania	MH: 80 000	0,- 		
125.a, b	Účasť na kurzoch, seminároch a aktivitách, bilaterálne rokovania, spolupráca s NAMSA v rámci PWP	MH, MO, MV, SŠHR	priebežne	MH: 120 000
	MH: 100 000,-Sk	MH: 25 000,- Sk
	
125.c	Zvýšenie kvality informačnej základne vzájomným prepojením všetkých úrovní priemyselného plánovania (od ústredných orgánov štátnej správy až po súkromný sektor) s cieľom skvalitniť proces plánovania opatrení v krízových situáciách	MH	priebežne	MH: 
11 800 000 	MH: 11 800 000,- Sk		
125.d	Spolupráca s Vojenským úradom kvality a kodifikácie (Úradom pre obrannú štandardizáciu, kodifikáciu a štátne overovanie kvality)	MH, MO	priebežne			MH - z rozpočtu rezortu	
125.b	Rozpracovanie kaskádovitého rozvoja účinkov  krízovej situácie na jednotlivé odvetvia ekonomiky  v rámci projektu „Event-Potential Targets“	MH, MO, MV	priebežne	0	0		

4. Bezpečnostné otázky 

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Náklady (v Sk)	Skutočne čerpané prostriedky 	
132.a
132.b.,c.
132.a.,c.
132.f.

132.b.
132.c.

132.d.
132.b.	•	zabezpečenie odbornej literatúry
•	vyslanie pracovníka NBU na Misiu pri NATO
•	režimové miestnosti pre OUS
•	certifikačné pracoviská
•	bezpečnostný projekt
•	školenia, semináre
•	vytvorenie spojenia medzi Misiou SR v Bruseli, NBU na prenos utajov. skutočnosti NATO
•	elektronická pošta
•	IS previerky
•	jazykové kurzy v SR a v zahraničí	NBÚ
	70 000 000	70 000 000	
132.a., c.

132.f.

132.e.
132.a., b.

132.c., d.
132.c.	•	režimové miestnosti pre OUS

•	certifikačné pracoviská
•	proces certifikácie TP a ŠOI
•	budovanie vysunutých pracovísk
•	školenia, semináre
•	materiálno technické zabezpečenie IS
•	osobitné pracoviská a spojenie so ŠOI	MV, MF, MO, MZV, MDPT,SIS
 SIS
MV, SIS
SIS
MO, MDPT, SIS  
MZV, MO
MV, MO	MZV: 21 000 000
MO: 13 600 000 
MV: 16 500 000
MDPT: 400 000
SIS: 90 000 000	MZV: 20 948 418

MV: 9 100 000
MDPT: 600 000
SIS: 130 000 000

5. Právne otázky

Cieľ 	Priorita 	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady - plánované (Sk)	Náklady - skutočné (Sk)	Plnenie	Podporné aktivity	
G 0050		Právne opatrenia na účasť v kolektívnej obrane.
Vypracovať postupy relevantných štátnych orgánov pri uplatňovaní medzinárodnoprávne záväzných dokumentov uvedených v V. kapitole Akčného plánu členstva; začleniť statusové, technické a ostatné zmluvné dokumenty podľa V. kapitoly Akčného plánu členstva do právneho poriadku Slovenskej republiky na úrovni ich praktickej realizácie; sledovať a zabezpečiť terminologickú jednotnosť pojmov zavedených novou bezpečnostnou a obrannou legislatívou	ÚOŠS	do 6 mesiacov po vstupe SR do NATO

Priebežne	0 Sk
(v roku 2004 neboli na plnenie partnerského cieľa G 0050 plánované žiadne finančné prostriedky)	          0	Plnenie uvedených úloh má dlhodobý charakter, ich cieľom je zabezpečenie vykonávateľnosti medzinárodných zmlúv. 
		
G 0050		Zjednodušiť právnu úpravu Slovenskej republiky s cieľom zabezpečenia väčšej flexibility rozhodovacieho procesu ústavných orgánov vo vzťahu k vysielaniu ozbrojených síl mimo územia SR v celom rozsahu úloh Aliancie a k prijímaniu zahraničných OS na území SR.	ÚOŠS	priebežne	0,-		Právna analýza stále prebieha, vláda by mala prijať rozhodnutie v roku 2005.	 
	
		Do konca roka 2004 prijať právnu úpravu súvisiacu s požiadavkami vyplývajúcimi z Cieľov síl NATO:  (najmä zákon o obrannej štandardizácii, kodifikácii a štátnom overovaní kvality produktov na účely obrany; zákon o zriadení Národnej akadémie obrany, o zriadení Akadémie ozbrojených síl, o splynutí Vojenskej leteckej akadémie generála Milana Rastislava Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach a o zmene a doplnení niektorých zákonov; zákon o vojenskej polícii; zákon o Vojenskom obrannom spravodajstve a Vojenskej spravodajskej službe; zákon o štátnej službe vojakov ozbrojených síl SR;)	MO SR	2004	0,-		Plnené postupne.		
		Zabezpečiť pripravenosť uloženia prístupových listín k Severoatlantickej zmluve u depozitára – vlády USA, keď bude o to Slovenská republika požiadaná	MZV SR		0,-		Splnená úloha 29. 3. 2004, kedy listina o prístupe Slovenskej republiky k Severoatlantickej zmluve bola uložená pri vláde Spojených štátov amerických, u depozitára zmluvy. Zmluva nadobudla platnosť pre SR 29. 3. 2004 a v Zbierke zákonov SR uverejnená pod č. 301/2004 Z. z.		
		Zabezpečiť do 6 mesiacov po vstupu Slovenskej republiky do NATO ratifikáciu alebo pristúpenie ku všetkým právnym dokumentom, ktoré konštituujú právne acquis NATO (Zmluva medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúca sa na štatút ich ozbrojených síl (Londýn, SOFA); Protokol o štatúte medzinárodného vojenského veliteľstva zriadeného podľa Severoatlantickej zmluvy (Parížsky protokol); Dohoda o právnom postavení NATO, predstaviteľov štátov a Medzinárodného sekretariátu (Ottawský dohovor); Dohoda o právnom postavení misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Bruselský dohovor); Dohoda medzi účastníckymi stranami Severoatlantickej zmluvy o bezpečnosti informácií; Dohoda o vzájomnej ochrane utajenia objavov týkajúcich sa obrany a na ktoré sa podali žiadosti o udelenie patentov; Dohoda NATO o poskytovaní technických informácií na obranné účely; Dohoda o spolupráci v oblasti jadrových informácií; Administratívne nariadenie na implementáciu Dohody o spolupráci v oblasti jadr. informácií).	MO SR
MZV SR
NBÚ	do 6 mesiacov po vstupe SR do NATO	0,-		Plnené postupne