Úvod

Jednou z významných výstupných aktivít Medzinárodného roka starších ľudí (1999) v Slovenskej republike je Národný program ochrany starších ľudí, ktorý vláda Slovenskej republiky schválila uznesením č. 681 z 11. augusta 1999.

Motto Medzinárodného roka starších ľudí „Spoločnosť pre všetky vekové skupiny“, vyjadrovalo  snahu o vytvorenie takej spoločnosti, v ktorej by našli svoje miesto a uplatnenie ľudia bez rozdielu veku, starší i mladší. Ciele Medzinárodného roka starších ľudí zdôrazňovali  predovšetkým nezávislosť starších občanov, ich nediskriminované uplatnenie a účasť v živote spoločnosti, ako i hľadanie nových spôsobov začlenenia starších občanov do aktívneho spolupôsobenia pri utváraní modernej demokratickej spoločnosti.
Národný program ochrany starších ľudí predstavuje konkrétnu prezentáciu vládnej politiky vo vzťahu k starším ľuďom s cieľom udržať ich sebestačnosť, sociálnu participáciu, integráciu a autonómiu. Je to program, ktorý je dlhodobejší a podieľa sa na príprave slovenskej spoločnosti na neodškriepiteľnú demografickú tendenciu ľudstva, akou je starnutie spoločnosti.
Uvedený dokument obsahuje konkrétne formulované zásady a princípy jednotlivých politík vo vzťahu k starším ľuďom a zaväzuje jednotlivé ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy k ich uplatňovaniu z hľadiska ich vecnej pôsobnosti pri viazanosti princípmi OSN pre starších ľudí. Vláda Slovenskej republiky zároveň uložila vyššie uvedeným orgánom túto úlohu plniť trvale, čím sa má zabezpečiť pokračovanie v aktivitách Medzinárodného roka starších ľudí s rovnakou dynamikou aj po roku 1999.
Vláda SR zároveň v záujme komplexného a systémového hodnotenia konkrétnych výstupov a realizácie zásad a princípov Národného programu ochrany starších ľudí uložila ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny v termíne do 31. marca 2003 predložiť priebežný odpočet plnenia v národnom programe prijatých opatrení za uplynulé obdobie. 

Problematika života a ochrany starších občanov v  spoločnosti je súčasťou širšieho ponímania ľudských a občianskych práv  skupiny starších občanov. 

Možno konštatovať, že obsiahlosť a náročnosť reforiem prebiehajúcich v našej krajine sa v dnešných dňoch výrazne odráža na kvalite živote staršieho občana.

V súčasnosti  starší občania vyjadrujú značnú nespokojnosť so svojím  postavením        v spoločnosti a upozorňujú na nepriaznivú situáciu dôchodcov, odvolávajúc sa na ústavné právo občana na primerané hmotné zabezpečenie a dôstojný život v starobe. 

Zo strany Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR ako odborného garanta realizácie ochrany starších občanov v Slovenskej republike, sa v rámci svojej pôsobnosti plne zasadzujeme za potrebu koordinovaného a integrovaného prístupu k problematike starších ľudí aj v rámci celkového ekonomického a sociálneho plánovania a politiky, a to vyjadrovaním sa napr. pri príprave zákonov, legislatívnych noriem, iných kolektívnych rozhodnutí, ktoré majú dosah na staršieho občana.

Jedným z východísk pre formulovanie zámerov v oblasti sociálnej a zdravotnej politiky vo vzťahu k starším občanom je analýza demografického vývoja v Slovenskej republike.

Dvadsiate storočie zažilo revolúciu v dlhovekosti. Stredná dĺžka života sa od roku 1950 zvýšila o 20 rokov, to znamená na 66 rokov a očakáva sa, že do roku 2050 sa predĺži o ďalších 10 rokov. Tento demografický triumf a rýchly rast populácie v prvej polovici dvadsiateho prvého storočia znamená, že počet osôb starších ako 60 rokov sa zvýši zo 600 miliónov v roku 2000 na takmer 2 miliardy v roku 2050. Zároveň sa odhaduje, že podiel osôb definovaných ako staršie sa celosvetovo zvýši z 10 percent v roku 1998 na 15 percent v roku 2025. Zvýšenie bude najväčšie a najrýchlejšie v rozvojových krajinách, v ktorých sa predpokladá štvornásobný nárast staršej populácie počas najbližších 50 rokov. V Ázii a Latinskej Amerike sa podiel osôb klasifikovaných ako staršie v rokoch 1998 až 2050 zvýši z 8 na 15 percent, zatiaľ čo v Afrike sa predpokladá, že tento podiel narastie z 5 iba na 6 percent počas tohto obdobia, ale do roku 2050 sa zdvojnásobí. V Európe sa podiel osôb klasifikovaných ako staršie v rokoch 1998 až 2025 zvýši z 20 na 28 percent a v Severnej Amerike zo 16 na 26 percent. 

Pozoruhodný demografický prechod, ktorý prebieha, bude mať za následok, že v polovici storočia budú starší a mladí predstavovať rovnaký podiel svetovej populácie. Očakáva sa, že globálne sa podiel osôb vo veku 60 rokov a starších v rokoch 2000 až 2050 zdvojnásobí z 10 na 21 percent, zatiaľ čo sa odhaduje, že podiel detí o tretinu klesne, to znamená z 30 na 21 percent.

Vývoj v Slovenskej republike podobne dokumentuje postupný nárast počtu občanov vyšších vekových kategórií. Aj na Slovensku podobne ako v iných vyspelých krajinách sveta dochádza k postupným zmenám aj vo vekovej štruktúre obyvateľstva v poproduktívnom veku. V roku 2001 dosiahol podiel obyvateľstva v poproduktívnom veku vyše 18 % z celkovej populácie a v súčasnosti skupinu starších ľudí prezentuje viac ako 780 tisíc občanov SR.

K  26. 5. 2001 žilo na území SR 5 379 455 obyvateľov (Údaje zo sčítania ľudí, domov a bytov).  Z uvedeného počtu obyvateľov, obyvatelia v poproduktívnom veku k 31. 12. 2002 predstavovali podiel 18,30 % a z toho obyvatelia 65 +  11,4% (predproduktívny vek 18,58% a produktívny vek 63,11%).

Ochrana starších ľudí v Slovenskej republike je v rámci sociálnej politiky zameraná predovšetkým na dosiahnutie sebestačnosti, sociálnej participácie, integrácie a autonómie starších ľudí v našej spoločnosti. Ide najmä o zabezpečenie dostatočného príjmu starších občanov, vhodného bývania, uspokojivej úrovne zdravia, prístupu k zdravotnej starostlivosti a sociálnej pomoci v prípade vzniku stavu odkázanosti na pomoc inej osoby, a to v duchu princípov OSN pre starších ľudí.

Koncom 90-tych rokov  prichádza sociálna veda s novým pojmom „sociálna kvalita", ktorý kladie dôraz na pozitívne stránky rozvoja.  Sociálna kvalita života starších občanov  vyjadruje rozsah participácie občanov na ekonomickom a sociálnom živote ich spoločenstiev, a to v podmienkach, ktoré podporujú ich dobro a osobný potenciál. Dosiahnutá úroveň sociálnej kvality sa dá odvodiť od:

•	stupňa ekonomického zabezpečenia a istoty
•	úrovne sociálneho začlenenia
•	rozsahu sociálnej kohézie a solidarity 
•	úrovne autonómie  a posilnenia.

Rok 2002 bol z celosvetového hľadiska významným rokom pre oblasť tvorby politiky starnutia.

V dňoch 8. – 12. apríla 2002 sa konalo v Madride Druhé svetové zhromaždenie           o starnutí za účasti 156 krajín a 40 mimovládnych organizácií a špecializovaných organizácií.

Cieľom kongresu bolo prijatie nového, revidovaného Medzinárodného akčného plánu o starnutí. Revidovaný akčný plán o starnutí obsahuje komplexný koncept dlhodobej stratégie starnutia populácie, zdôrazňujúc jednotlivé aspekty, ktoré starnutie populácie zo sebou prináša a zároveň ho vníma ako dlhodobú prezentáciu zabezpečenia kvality života staršieho človeka, odrážajúc demografické, sociálno-kultúrne a ekonomické reality 21. storočia. 

Pred dvadsiatimi rokmi bol prijatý Medzinárodný akčný plán o starnutí (Prvý svetový summit o starnutí, Viedeň, 1982), ktorý prvý krát v celosvetovom meradle upozorňoval na prichádzajúce demografické zmeny v spoločnosti a vyzýval jednotlivé krajiny k prijatiu potrebných opatrení v súvislosti s uvedenou demografickou skutočnosťou. 

Cieľom revidovaného medzinárodného akčného plánu je zabezpečiť, aby ľudia vo všetkých krajinách mohli starnúť s istotou a dôstojne a aby sa mohli naďalej zúčastňovať na živote spoločnosti ako občania s plnými právami.

Revidovaný akčný plán poukázal na hlavné komponenty stratégie aktívneho starnutia, ktorými sú 
•	proces celoživotného vzdelávania aj za hranice odchodu do dôchodku
•	prispôsobovanie politiky zamestnanosti procesu starnutia obyvateľstva
•	zníženie citlivosti agendy dôchodkovej reformy na demografické a iné zmeny
•	zdravé starnutie prostredníctvom rozšírenia zdravotníckych a sociálnych služieb 
aktívna práca starších v mimovládnom dobrovoľníckom sektore

Uvedené svetové zhromaždenie o starnutí zdôraznilo prínos Medzinárodného roka starších (1999), ktorý pomohol v jednotlivých členských krajinách zvýšiť informovanosť, výskum a jednotlivé politické opatrenia v snahe integrovať problém starnutia do všetkých sektorov verejného života. Zároveň sa opätovne  potvrdila  a zdôraznila potreba uplatňovania princípov OSN pre starších, ktoré tvoria základné princípy štátnej politiky vo vzťahu k starším občanom.

V súlade s úlohami, cieľmi a záväzkami Madridského medzinárodného akčného plánu o starnutí je hlavným preklenujúcim zámerom tejto druhej Súhrnnej správy o realizácii Národného programu ochrany starších ľudí vyhodnotiť rámcové záväzky, ktoré boli prijaté na podporu ochrany starších ľudí. 

V zmysle uvedeného medzinárodného akčného plánu je SR zaviazaná k aktivitám v oblasti tvorby politiky starnutia na všetkých úrovniach, vrátane národnej a medzinárodnej, a  to v troch prioritných smeroch – starší ľudia a rozvoj, pokrok v oblasti zdravia a blaha vo vyššom veku a vytvárania priaznivého a podporujúceho prostredia.

V dňoch 11- 13. septembra 2002 sa Slovenská republika zúčastnila ako členský štát Ekonomickej komisie OSN pre Európu (UNECE) na Berlínskej konferencii o starnutí. Na uvedenej konferencii členské štáty UNECE prijali Regionálnu stratégiu implementácie Madridského medzinárodného akčného plánu o starnutí v regióne UNECE a zaviazali jednotlivé vlády k implementácii tejto komplexnej stratégie.  Zároveň bola prijatá Berlínska deklarácia ministrov k uvedenej konferencii s názvom „Spoločnosť pre všetky vekové kategórie“ 

V súlade s úlohami, cieľmi a záväzkami Madridského medzinárodného akčného plánu o starnutí (apríl 2002) je hlavným preklenujúcim zámerom Regionálnej implementačnej stratégie (RIS) pre región UNECE vytvorenie rámcových záväzkov na podporu členských štátov v ich úsilí adekvátne reagovať na podnety a výzvy spojené so starnutím populácie tak, aby bolo možné vytvoriť „Spoločnosť pre všetky vekové kategórie“. 

     Prijaté záväzky a odporúčania tak revidovaného Medzinárodného akčného plánu o starnutí, ako aj Regionálnej implementačnej stratégie plne korešpondujú s prijatými zásadami a princípmi Národného programu ochrany starších ľudí. Dôležité je zdôrazniť potrebu aktívnejšieho uplatňovania, na čo poukazuje aj medzinárodný akčný plán. 

       Zároveň však zdôrazňujeme v uvedenej problematike potrebu spolupráce jednotlivých krajín pri napĺňaní cieľov Medzinárodného akčného plánu o starnutí, ako aj pri sledovaní regionálnych záujmov Slovenskej republiky v celkovom kontexte revidovaného Medzinárodného akčného plánu o starnutí.

V rámci Európskeho spoločenstva je zriadená styčná skupina pre starších Rozhodnutím komisie č. 91/544/EHS zo 17. októbra 1991 o styčnej skupine pre starších v znení rozhodnutia komisie č. 93/417/EHS 1999/141/ES, v ktorej zastúpenie bude mať aj Slovensko  po vstupe do EÚ. Táto styčná skupina pre starších, ktorá pozostáva zo zástupcov organizácií zameraných na problematiku starších ľudí v členských štátoch EÚ sa zameriava najmä na výmenu informácií a skúseností medzi členskými štátmi pri opatreniach týkajúcich sa starších ľudí.

Súhrnná správa o realizácii Národného programu ochrany starších ľudí

-	V oblasti sociálneho zabezpečenia a rodinnej politiky

Demografické zmeny sú jednými z hlavných problémov fungovania systémov sociálneho zabezpečenia vo svete. Vplyvom demografických zmien v spoločnosti, ktorých následkom je okrem iného kríza priebežne financovaných dôchodkových systémov, je potrebné prijímať opatrenia na zabezpečenie ich finančnej stability, zároveň však na zabezpečenie primeranej životnej úrovne dôchodcov. V roku 2002 boli prijaté nasledovné opatrenia: 

Zákonom č. 385/2001 o zvýšení dôchodkov v roku 2001, o úprave dôchodkov priznaných v roku 2002 a o zmene a doplnení niektorých zákonov v oblasti sociálneho zabezpečenia  sa starobné, invalidné, čiastočné invalidné dôchodky, dôchodky za výsluhu rokov, vdovské dôchodky a sirotské dôchodky priznané pred 1. januárom 2002 s účinnosťou od 1. októbra 2001 zvýšili o 7 % mesačnej sumy dôchodku, na ktorú má občan nárok ku dňu, od ktorého sa dôchodok zvyšuje.

Jedným zo základných predpokladov reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike bolo zavedenie sociálneho poistenia popri už existujúcom systéme štátnej sociálnej podpory a sociálnej pomoci. Národná rada Slovenskej republiky schválila v máji 2002 zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení s účinnosťou od 1. júla 2003, ktorý predstavuje komplexné riešenie prebudovania systému sociálneho zabezpečenia a utvorenie sociálne spravodlivého systému založeného na osobnej participácii občana, sociálnej solidarite a garancii štátu. Účinnosť zákona č. 413/2002 Z. z. bola zákonom č. 639/2002 Z. z. posunutá na 1. januára 2004.
 
Jednou zo zásadných zmien, ktoré zákon č. 413/2002 Z. z. upravuje v oblasti dôchodkového poistenia, je sprísnenie podmienok nároku na dôchodkové dávky, predovšetkým vyrovnávanie dôchodkového veku žien a mužov na 60 rokov v časovom horizonte rokov 2004 - 2020. Podľa v súčasnosti platných právnych predpisov je dôchodkový vek u muža 60 rokov a u žien 53 – 57 rokov podľa počtu vychovaných detí. Predlžujúca sa stredná dĺžka života, rovnako ako pokles pôrodnosti, klesajúce indexy závislosti osôb v produktívnom veku k osobám v poproduktívnom veku a neustále sa zvyšujúci index starnutia obyvateľstva spôsobujú finančnú nestabilitu dôchodkového systému financovaného priebežným spôsobom. Z uvedených dôvodov bolo potrebné hľadať nové spôsoby, ako udržať dôchodkový systém finančne stabilným tak, aby bol schopný vyplácať dôchodkové dávky súčasným dôchodcom. Jedným z riešení bola práve úprava jedného z rozhodujúcich parametrov dôchodkového systému, ktorý má výrazný vplyv na príjmy a výdavky v dôchodkovom poistení, t. j. úprava dôchodkového veku. 

  	Ďalšou významnou zmenou je samotný spôsob výpočtu dôchodkov, založený na osobnom mzdovom bode (podiel osobného vymeriavacieho základu a všeobecného vymeriavacieho základu), a aktuálnej dôchodkovej hodnote, ktorá je peňažnou hodnotou za jeden osobný mzdový bod. Súčasný spôsob výpočtu dôchodkov nezahŕňa celé obdobie zamestnania, ale dôchodok sa vypočítava z piatich zárobkovo najvýhodnejších rokov rozhodujúceho obdobia, t. j. posledných desať rokov pred vznikom nároku na dôchodok. Priamoúmerné zohľadnenie dĺžky obdobia poistenia v novom spôsobe výpočtu dôchodkov lepšie zohľadňuje zásluhovosť poistenca za celé obdobie poistenia.  Tento spôsob výpočtu dôchodkových dávok zásadným spôsobom zmení tzv. mieru náhrady, t.j. reláciu sumy dôchodku k posledným priemerným zárobkom. Zatiaľ čo podľa starej konštrukcie menej zásluhoví občania získali mieru náhrady (pomer dôchodku ku mzde) až 90 % a vysoko zásluhoví len 25 %, sa podľa novej konštrukcie tieto relácie zmenia a rovnako zásluhoví občania, ktorí boli poistení rovnaký počet rokov a výška ich zárobkov bola rovnaká, budú mať rovnakú úroveň dôchodku, to znamená, že ich dôchodky nebudú nivelizované tak, ako je tomu v súčasnosti.
	
	Zákon č. 413/2002 Z. z. sprísňuje podmienky nároku na invalidný dôchodok zmenou definície invalidity a zjednocuje podmienky nároku na vdovský a vdovecký dôchodok. 

Zákon č. 413/2002 Z. z. okrem iného odstraňuje nedostatky súčasnej právnej úpravy zvyšovania dôchodkov v zmysle zákona č. 46/1991 Zb. o zvyšovaní dôchodkov v znení neskorších predpisov, ktorá nie je schopná dostatočne reagovať na ekonomický vývoj, ktorý sa premietol najmä do rastu spotrebiteľských cien, neurčuje presnú výšku zvyšovania dôchodkov a nezohľadňuje pri nasledujúcom zvyšovaní dôchodkov rast toho ukazovateľa (rast spotrebiteľských cien a priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR), ktorý nedosiahol pri poslednom zvyšovaní dôchodkov zákonom ustanovenú výšku, pretože rast týchto ukazovateľov sa sleduje vždy iba od posledného zvýšenia dôchodkov. Podľa zákona   č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, ktorý nadobudne účinnosť od 1. januára 2004, sa bude zvyšovanie dôchodkov vykonávať raz ročne, a to k pevne stanovenému termínu, vždy k        1. júlu príslušného roka. Zvyšovanie dôchodkov sa bude  vykonávať percentuálne v závislosti od rastu spotrebiteľských cien a od rastu priemernej mesačnej mzdy v predchádzajúcom kalendárnom roku, a to vždy o percento rastu toho ukazovateľa, ktorý dosiahol menšiu hodnotu. Takýmto spôsobom sa odstráni neistota dôchodcov v súvislosti s otázkou, kedy a v akej výške budú dôchodky zvýšené a percento zvýšenia nebude závislé od politického rozhodnutia ale od údajov vykázaných Štatistickým úradom SR. V stabilizovanej ekonomike rast životných nákladov zaostáva za rastom priemerných miezd, a preto z dlhodobého hľadiska navrhovaný mechanizmus zvyšovania dôchodkov zaručuje dôchodcom udržanie reálnej úrovne ich dôchodkov. 

Zákonom č. 306/2002 o zvýšení dôchodkov v roku 2002, o úprave dôchodkov priznaných v roku 2003 a o zmene a doplnení niektorých zákonov v oblasti sociálneho zabezpečenia  sa starobné, invalidné, čiastočné invalidné dôchodky, dôchodky za výsluhu rokov, vdovské dôchodky a sirotské dôchodky priznané pred 1. januárom 2003 zvýšili s účinnosťou od 1. júla 2002 o 5 % mesačnej sumy dôchodku, na ktorú má občan nárok ku dňu, od ktorého sa dôchodok zvyšuje.

V súčasnosti Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, sekcia sociálneho poistenia pripravuje v rámci reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike návrh budúceho usporiadania dôchodkového systému. Je však potrebné upozorniť na skutočnosť, že ciele reformy dôchodkového poistenia sú zamerané na mladšiu generáciu a nie na súčasných dôchodcov. Ich životná situácia je riešená valorizáciou dôchodkov. Súčasné ekonomické dosahy zložitej hospodárskej situácie našej krajiny sa zvlášť prejavujú v sociálnej situácii starších ľudí, ktorí sa tak stávajú výraznou rizikovou skupinou spoločnosti. 

K skvalitneniu postavenia a ochrany starších ľudí prispieva aj Sociálna poisťovňa z hľadiska svojej vecnej pôsobnosti V rámci aktualizácie zámerov Národného programu ochrany starších ľudí prijala pre rok 2002 nové opatrenia a zámery, ktoré boli zamerané do troch oblastí:
- oblasť dôchodkového zabezpečenia
- oblasť kúpeľnej starostlivosti
 - oblasť informovanosti.

V oblasti dôchodkového zabezpečenia Sociálna poisťovňa intenzívne spolupracovala na plnení úlohy prebudovania systému sociálneho zabezpečenia na systém sociálneho poistenia v rámci reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike.
Nemenej významná bola spolupráca s MPSVR SR na príprave návrhu legislatívneho zámeru na vypracovanie návrhu zákona o kapitalizačnom pilieri dôchodkového poistenia.
   
V oblasti kúpeľnej starostlivosti pri aktualizácii Národného programu ochrany starších ľudí aktivity Sociálnej poisťovne boli premietnuté do nasledovných zámerov:

•	Podporovať snahy o zvýšenie finančných prostriedkov štátu na úhradu nákladov kúpeľnej starostlivosti a zabezpečovať tak uspokojenie čo najväčšieho počtu žiadateľov o kúpeľnú starostlivosť a prispievať tak k zlepšeniu zdravia starších ľudí.

Aj napriek snahám Sociálnej poisťovne o zabezpečenie čo najväčšieho nákupu poukazov na kúpeľnú starostlivosť, výška finančných prostriedkov poskytovaná štátom klesá. Pre porovnanie v roku 2001 bolo zakúpených celkom 61 790 poukazov v celkovej sume 861 965 125 Sk, z toho bolo 41 % poukazov pre starších ľudí, v roku 2002 bolo zakúpených 52 416 poukazov v celkovej sume 772 663 955 Sk, z toho 49 – 51 % poukazov pre starších ľudí, čo však v absolútnom vyjadrení i pri celkovo nižšom rozsahu čo do počtu poukazov i finančných nákladov predstavuje nárast v konečnom objeme pre starších ľudí, a to cca 870 poukazov a vo finančnom vyjadrení nárast o 32 926 tis. Sk.

•	Naďalej spolupracovať pri poskytovaní kúpeľnej starostlivosti s Jednotou dôchodcov na Slovensku a so Združením kresťanských dôchodcov na základe dohôd o vzájomnej spolupráci.

Spolupráca  Sociálnej poisťovne s týmito inštitúciami trvá i naďalej. Združeniu kresťanských dôchodcov a Jednote dôchodcov na Slovensku bolo v roku 2002 poskytnutých spolu 134 poukazov na kúpeľnú starostlivosť, Slovenskému zväzu protifašistických bojovníkov 858 poukazov a Konferencii politických väzňov 42 poukazov na kúpeľnú starostlivosť.

•	Zabezpečovať v zmysle prijatých Zásad pre poskytovanie kúpeľnej starostlivosti kúpeľnú starostlivosť občanom zúčastneným na rehabilitácii, protiprávne násilne odvlečených a účastníkom odboja a ich manželkám, manželom.

Starostlivosť o túto skupinu občanov je naďalej zabezpečovaná. Z celkového počtu poukazov bolo Slovenskému zväzu protifašistických bojovníkov poskytnutých 850 poukazov na kúpeľnú starostlivosť, Slovenskému zväzu príslušníkov vojenských táborov nútených prác – pomocné technické prápory (SZ – VTNP – PTP) bolo poskytnutých 109 poukazov, Zväzu protikomunistického odboja bolo poskytnutých 197 poukazov, Konfederácii politických väzňov Slovenska 52 poukazov a Slovenskej asociácii násilne odvlečených bolo poskytnutých 76 poukazov na kúpeľnú starostlivosť.

V oblasti informovanosti v roku 2002 Sociálna poisťovňa naďalej prevádzkovala informačno-poradenské centrá, pričom len na ústredí v Bratislave bolo vybavených 40 397 klientov. Na telefónne linky volalo počas roka približne 55 850 klientov.

Sociálna poisťovňa zároveň poskytuje poradenský servis prostredníctvom internetovej stránky www.socpoist.sk. Za celý rok túto možnosť získavania informácii využilo asi 350 klientov. V rámci rozvíjania proklienstského servisu Sociálna poisťovňa v roku 2002 zverejnila na internetovej stránke aj väčšinu z používaných tlačív.

V oblasti informovanosti prostredníctvom masmédií Sociálna poisťovňa zorganizovala v roku 2002 osem tlačových besied a stretnutí s novinármi. V ústredných denníkoch, publicistických reláciách v rozhlase a vo všetkých televíziách, ako aj v regionálnych novinách bolo zverejnených počas roka množstvo článkov, ktoré informovali o novej legislatíve, zmenách, valorizáciach dôchodkov, hospodárení Sociálnej poisťovne. Týmto spôsobom bola zároveň verejnosť upozorňovaná aj na termíny platieb a zmeny výplatných termínov a pod. Spoluprácu s regionálnymi médiami Sociálna poisťovňa rozvíja aj vo forme pravidelných poradní.

Sociálna poisťovňa si pri aktualizácii Národného programu ochrany starších ľudí dala za úlohu budovať ďalšie informačno-poradenské centrá na svojich pobočkách a v roku 2002 vzhľadom na finančné zdroje boli dobudované už k existujúcim 17 centrám ďalšie dve informačno-poradenské centrá, pričom všetky majú bezbariérový prístup a aj týmto spôsobom vychádzajú v ústrety klientom Sociálnej poisťovne.
	
Aktuálne údaje o počte poberateľov dôchodkov a o priemerných mesačných výškach dôchodkov k 30. novembru 2002
-	starobné dôchodky poberalo 782 466 dôchodcov v priemernej mesačnej výške 6 102,- Sk,
-	invalidné dôchodky poberalo 223 304 dôchodcov v priemernej mesačnej výške 5 634,- Sk,
-	čiastočné invalidné dôchodky poberalo 70 040 dôchodcov v priemernej mesačnej výške     2 991,- Sk,
-	vdovské dôchodky vyplácané v súbehu poberalo 246 550 dôchodkýň v priemernej mesačnej výške 6 721,- Sk,
-	vdovské dôchodky vyplácané sólo poberalo 54 934 dôchodkýň v priemernej mesačnej výške 4 065,- Sk,
-	sociálne dôchodky poberalo 5 242 dôchodcov v priemernej mesačnej výške  3 918,- Sk.

V oblasti sociálnej pomoci

V súlade s princípmi Európskej  charty miestnej samosprávy prebehla ďalšia decentralizácia kompetencií z orgánov miestnej štátnej správy na územnú samosprávu. 

	Zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení zákona č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a samosprávne kraje ustanovil pokračovanie decentralizácie v oblasti poskytovania sociálnych služieb posilnením pôsobností, právomocí a zodpovednosti obcí pri poskytovaní sociálnych služieb                       a ustanovením pôsobností, právomocí a zodpovedností pri poskytovaní sociálnych služieb pre vyššie územné celky. Zákon č. 416/2001 Z.z. ustanovuje teda prechod zriaďovateľskej funkcie k vybraným druhom štátnych zariadení sociálnych služieb z príslušného orgánu na samosprávu vyšších územných celkov a obce ako ich samosprávnu pôsobnosť. Schválením uvedeného zákona o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a samosprávne kraje sa teda na orgány samosprávy obcí, miest a samosprávnych krajov prenáša výkon kompetencií, ktoré doteraz vykonávali orgány štátu. Ich prenesením, najmä na obce a mestá sa výkon verejnej správy viac priblížiť občanovi. Nosným princípom pre stanovenie kompetencií je princíp subsidiarity.
	V zmysle zákona č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov miestnej štátnej správy na obce a vyššie územné celky v znení neskorších predpisov od 1. júla 2002 zriaďovateľská funkcia k vybraným druhom doposiaľ štátnych zariadení sociálnych služieb prešla z príslušného orgánu na obce a na samosprávu vyšších územných celkov. Zároveň však s účinnosťou od 1. apríla 2002 pôsobnosť obce ako aj pôsobnosť samosprávneho kraja v oblasti sociálnej pomoci bola právne kvalifikovaná ako samosprávna pôsobnosť týchto orgánov, a to vrátane rozhodovacej pôsobnosti vo veciach poskytovania starostlivosti v zariadení sociálnych služieb, ktoré zriadili, o skončení poskytovania starostlivosti v tomto zariadení a o úhrade za poskytnutú starostlivosť v tomto zariadení, a to zákonom č. 416/2001 Z. z. (Čl. VIII, body 41 a 48 s poukazom na Čl. XXII).

S účinnosťou od 1.januára 2003 rozhodovacia pôsobnosť vo veci poskytovania opatrovateľskej služby a úhrady za túto službu prešla z orgánov štátnej správy (okresných úradov) na príslušné obce a na príslušné vyššie územné celky (samosprávne kraje), a to zmysle zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky v znení neskorších predpisov (pre územný obvod obce, ktorá neprevzala túto pôsobnosť na základe písomného vyjadrenia príslušnej obce doručeného okresnému úradu).

Do 1. januára 2003 bola opatrovateľská služba poskytovaná občanom z úrovne okresných úradov. Uvedeným prechodom došlo teda k posunu rozhodovania o poskytovaní opatrovateľskej služby na volených zástupcov samosprávnych orgánov, ktorí majú väčšiu znalosť miestnych pomerov a objektívnych podmienok žiadateľa, čo garantuje vydanie rozhodnutia vo veci vychádzajúceho zo skutkového stavu žiadateľa.

	MPSVR SR aktívne spolupôsobilo pri realizovaní pracovných rokovaní a vzdelávacích aktivít súvisiacich s vytváraním podmienok pre náležité zabezpečenia prechodu a výkonu pôsobností v oblasti opatrovateľskej služby na územnú samosprávu. Pracovné rokovania boli zvolávané na celoslovenskej a regionálnej úrovni za účasti zástupcov krajských úradov, okresných úradov a zástupcov samosprávnych orgánov a ZMOS. MPSVR SR ako odvetvové ministerstvo sa zúčastňovalo na regionálnych poradách organizovaných MV SR so zástupcami ZMOS.

	Pre plynulú realizáciu procesu decentralizácie je zásadnou požiadavkou vzájomná kooperácia  a dôsledná komunikácia orgánov miestnej štátnej správy a územnej samosprávy.
	Prioritami vlády SR v sociálnej oblasti je zvýšenie efektívnosti sociálneho systému a podpora politiky sociálnej ochrany, nakoľko rešpektovanie ľudskej dôstojnosti je jedným zo základných práv občana garantovaných Ústavou SR. 
	
Reformné kroky na úseku sociálnej pomoci  v oblasti poskytovania sociálnych služieb sú zameraná na zlepšenie kvality poskytovaných sociálnych služieb, na zvýšenie transparentnosti a dostupnosti sociálnych služieb pre občanov.

V roku 2002 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vypracovalo návrh Koncepčného riešenia problémov v oblasti sociálnych služieb pri starostlivosti o občanov s duševnými poruchami a poruchami správania. Uvedený materiál bol schválený vládou SR uznesením č. 598 z 5. júna 2002.

Cieľom uvedeného koncepčného materiálu je prezentovať koncepčné riešenie problémov v oblasti sociálnych služieb pri zabezpečovaní starostlivosti občanom s duševnými poruchami a poruchami správania s psychiatrickou diagnózou, a to v záujme zvýšenia kvality a dostupnosti poskytovanej starostlivosti, a to pri dôslednom rešpektovaní ľudských práv pri jej vykonávaní. Vo vzťahu k občanom s duševnými poruchami a poruchami správania rezonuje najmä potreba vytvorenia mechanizmov na prevenciu a zabránenie „zlému zaobchádzaniu“, vytvorenie náležitých materiálnych a personálnych podmienok pre poskytovanie kvalitnej starostlivosti. Uvedený návrh koncepčného riešenia vychádza vzhľadom na vymedzenú cieľovú skupinu aj z modelu „Reformy psychiatrickej starostlivosti v SR“, t.j. zdravotníckeho modelu starostlivosti, ktorý bol vypracovaný odborníkmi z oblasti psychiatrie a bol schválený MZ SR.

V rámci uvedeného koncepčného riešenia boli uvedené vážne nedostatky v oblasti poskytovania starostlivosti o starších ľudí v zariadeniach sociálnych služieb pre starších.

V domovoch dôchodcov (DD) sa poskytuje starostlivosť starším občanom, ktorých zdravotný stav si spravidla vyžaduje opatrovateľskú i ošetrovateľskú starostlivosť, ale aj zdravotnú starostlivosť presahujúcu rámec ambulantnej starostlivosti a rehabilitačnú starostlivosť. V komplexnej starostlivosti má svoje významné postavenie sociálna práca. Väčšina DD sa z hľadiska skladby obyvateľov a ich zdravotného stavu približuje  liečebni pre dlhodobo chorých, kombinovanej s gerontopsychiatrickou liečebňou, avšak bez potrebného personálneho, odborného a technického vybavenia pre poskytovanie zodpovedajúcej  zdravotno-sociálnej starostlivosti.

Medzinárodná klasifikácia chorôb (ďalej len „MKCH“) zatrieďuje jednotlivé choroby do štandardne vymedzených variantov chorôb s cieľom ich súborného štatistického spracovania. MKCH je viacúčelovou klasifikáciou a preto nemôže vyjadrovať všetky požiadavky. Jej úspešnosť je v tom, že uvádza štandardné kritériá, podľa ktorých sa dajú opisovať všetky choroby jednotne. (Popri tejto klasifikácii existuje aj americká klasifikácia DSM III.)

Vo vybraných DD bolo vykonané zatriedenie občanov podľa MKCH na základe diagnóz s nasledovným zistením:

Diagnóza			 			Priemerný počet obyvateľov s duševnými 
                                                                                 poruchami a poruchami správania v DD v %
-	Demencia inak nešpecifikovaná (F 0)			         42,8
-	Psychické poruchy a poruchy správania
      užívaním psychoaktívnych látok	(F 1)			         10	
-	Poruchy nálady (F 3)				          	           5
-	Mentálna retardácia (F 7)					           2,2
-	Suicídum							           0,17

Je potrebné zdôrazniť, že v poskytovanej starostlivosti v DD výrazne do popredia vystupuje problém polymorbidity, t.j. súčasný výskyt a vzájomné ovplyvňovanie sa somatických ochorení a psychickej poruchy. Táto skutočnosť kladie značné nároky na opateru takto postihnutých občanov, ktorým sa poskytuje starostlivosť v DD a vyžaduje si, aby popri somatickom ochorení boli adekvátne liečené aj duševné ochorenia. Na stredný zdravotnícky personál sú kladené zvýšené nároky vzhľadom na skutočnosť, že zdravotná starostlivosť je v DD zabezpečovaná zväčša bez stabilnej prítomnosti lekára v zariadení len formou lekárskych návštevných služieb. To znamená, že v súčasnosti je nevyhnutné zabezpečiť kvalitnú gerontopsychiatrickú starostlivosť aj obyvateľom DD, pričom popri psychofarmakologickej liečbe sa bude potrebné viac zamerať aj na iné formy stabilizácie občanov, ktorým sa poskytuje starostlivosť v DD.

	Psychickými poruchami trpí 20- 30 % starších ľudí. Medzi najčastejšie a najvážnejšie psychické poruchy v starobe patria demencie, cerebrovaskulárne poruchy, kvalitatívne poruchy vedomia, závislosti od psychoaktívnych látok, afektívne poruchy a paranoidné psychózy.

	Detekcia psychických porúch v starobe je ťažšia a menej úspešná ako v dospelosti. Na detekciu psychických porúch boli vytvorené viaceré metódy. Medzi najjednoduchšie patrí 15-položkový dotazník psychického zdravia. Výsledky dotazníkového vyšetrenia korelujú s výsledkami psychiatrického vyšetrenia.

	V neposlednom rade významný tak sociálny, ako aj zdravotnícky problém, ktorý vyžaduje komplexné riešenie a ucelený prístup predstavuje syndróm demencie. 

V súčasnosti takmer neexistujú zariadenia, ktoré by sa špecializovali na management demencií, takže občania s demenciami sa nachádzajú prakticky všade: v domovoch dôchodcov, v liečebniach pre dlhodobo chorých, v psychiatrických liečebniach, mnohí zostávajú v rodinách či osamotení ako tzv. sociálne prípady. Vzhľadom na prevalenciu tohto postihnutia a k faktu, že prevalencia so starnutím populácie predovšetkým v skupine starších – starých sa bude významne zvyšovať, je úplne nevyhnutné, aby starostlivosť o občanov s demenciou bola garantovaná komplexným systémom sociálnych a zdravotníckych služieb na komunitnej a regionálnej úrovni. Tiež je nevyhnutné zvýšiť informovanosť, ktorá je potrebná preto, aby sa znížila mnohokrát zbytočná potreba služieb, ktoré takto postihnutým  občanom neprinášajú úžitok.

	Demencie sú ochorenia nevyliečiteľné a progredujúce, kedy postupne dochádza k úbytku duševných schopností až k úplnej strate sebestačnosti. V priebehu vývoja demencií nastávajú niektoré stavy, ktoré vyžadujú prítomnosť a zásah lekára (delíria, stavy nepokoja). Navyše si však občania s demenciou vyžadujú ošetrovateľskú a opatrovateľskú starostlivosť. Vzhľadom na spánkovú inverziu a na poruchy spánku je veľmi obtiažne starať sa o týchto občanov doma, resp. starostlivosť o nich je nesmierne vyčerpávajúca, keďže trvá prakticky 24 hodín denne. Na druhej strane občania postihnutí demenciami nevyžadujú často kvalifikované  liečebné výkony, preto je možné, aby zostali mimo rámca inštitucionálnej starostlivosti.

	Občania s demenciami v podmienkach starostlivosti v ZSS predstavujú veľmi problematickú skupinu, pretože trvale odchádzajú, budia ostatných, bez dôvodu sa obliekajú a vyzliekajú a v noci trvale rušia. Preto tiež mnoho z nich „končí s obmedzujúcimi prostriedkami“, či už medikamentóznymi alebo mechanickými.

	Z uvedeného skutkového stavu vyplývajú základné zásady starostlivosti o občanov s demenciami. Za najdôležitejšie sa považuje podpora rodín, ktoré sa starajú o občana s demenciami. Táto podpora môže byť poskytovaná rôznymi formami, jednak ako poradenstvo, možnosť účasti vo svojpomocných skupinách, možnosť poskytovania odľahčujúcich služieb, ktoré môžu mať mnoho foriem, napr. dozor nad občanom s postihnutím doma, vychádzka občanov s postihnutím, denné pobyty v zariadeniach, alebo nočné stráženie, aby sa rodinný príslušník mohol vyspať alebo až po krátkodobé pobyty. Podpora opatrujúcim rodinám je považovaná za dôležitú najmä preto, že nahradí alebo oddiali poskytovanie inštitucionálnej starostlivosti občanovi s demenciou. Ak už je pobyt doma z rôznych dôvodov nemožný, je vhodné napr. spoločné bývanie niekoľkých postihnutých v relatívne domácom prostredí simulovaného bytu v inštitúcii, či v byte skutočnom za dohľadu profesionálneho opatrovateľa s tým, že občania s demencioiu ešte samostatne vykonávajú samoobslužné činnosti. S postupom choroby, keď už táto forma starostlivosti nie je dostatočná, je potrebné voliť medzi pobytom doma so zabezpečením opatrovateľskej služby alebo starostlivosťou v inštitúcii.

	Pre zvládnutie a liečbu demencií je potrebné v spolupráci s rezortom zdravotníctva rozvinúť sieť podporných terénnych – komunitných služieb tak pre občanov s demenciou, ako aj pre ich opatrovateľov, ošetrovateľov, rodinu. Najvhodnejšou formou inštitucionálnej sociálnej pomoci starostlivosť poskytovaná v domovoch dôchodcov so zvláštnou psychiatrickou starostlivosťou. V tejto súvislosti je potrebné vytvoriť v rámci existujúcich domovov dôchodcov multifunkčné oddelenia, ktoré budú zahŕňať lôžkové oddelenie, oddelenie zamerané na aktívnu rehabilitáciu a oddelenie so zvýšeným psychiatrickým dohľadom.

Zavedenie peňažného príspevku za opatrovanie ako peňažného príspevku na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia občana v zmysle zákona č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov významným spôsobom posilnilo tendenciu zotrvania starších ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím v domácom prostredí. Aj keď sa osobitne štatisticky nesleduje zastúpenie občanov s ťažkým zdravotným postihnutím podľa faktoru veku, u ktorých sa rieši odkázanosť na pomoc inej osoby práve prostredníctvom peňažného príspevku za opatrovanie, vykonaná prehľadová analýza z predchádzajúceho obdobia ukázala, že v celoslovenskom meradle vyše 50% poberateľov peňažného príspevku za opatrovanie opatruje práve ľudí s ťažkým zdravotným postihnutím starších ako 65 rokov veku (v niektorých regiónoch je tento podiel ešte vyšší).

V rámci reformy pracovného práva vláda Slovenskej republiky pripravila  zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe, ktorý  nadobudol účinnosť 1. apríla 2002. Tento zákon sa vzťahuje na zamestnancov zamestnávateľov, ktorým sa priznáva verejnoprávny charakter, teda aj na zariadenia sociálnych služieb. Podstatnú časť zákona tvoria ustanovenia, ktoré upravujú odmeňovanie zamestnancov pri vykonávaní verejnej služby. Podstatnú zložku platu zamestnanca tvorí tarifný plat. 

Tarifný plat zamestnancom zariadení sociálnych služieb sa určuje podľa troch rôznych stupníc platových taríf:
1. zamestnancom, ktorí zabezpečujú administratívne, organizačné a prevádzkovo-technické pracovné činnosti súvisiace s prevádzkou zariadenia, sa tarifný plat určuje podľa základnej stupnice platových taríf (  v prílohe č. 3 zákona),
2. zdravotníckym pracovníkom, ktorí sa podieľajú na poskytovaní zdravotnej starostlivosti, sa určuje podľa osobitnej stupnice platových taríf ( príloha č. 4 zákona), v ktorej platové tarify sú výrazne vyššie ako v predchádzajúcom období (o cca 29 až 67%). Táto osobitná stupnica je jednotná pre všetkých zdravotníckych pracovníkov bez ohľadu na finančné väzby zamestnávateľa a bez ohľadu na rezortnú príslušnosť.
3. pedagogickým zamestnancom, ktorí zabezpečujú výchovné činnosti, sa tarifný plat určuje podľa osobitnej stupnice platových taríf v (prílohe č.7 zákona). Platové tarify v tejto stupnici sú zvýhodnené oproti predchádzajúcemu obdobiu ( o cca 9 až 17 %).

          Zákon o verejnej službe obsahuje aj ďalšie platové inštitúty, ktorými zamestnávateľ môže ohodnotiť zodpovednú prácu zamestnancov zariadení sociálnych služieb, ako napr. osobný príplatok, príplatok za prácu v sťaženom a zdraviu škodlivom pracovnom prostredí, príplatok za zmennosť, výkonnostný príplatok, odmena, ďalší plat. Možnosť maximálneho využitia týchto inštitútov je však ovplyvnená disponibilnými finančnými zdrojmi štátneho rozpočtu.

Z vyššie uvedeného vyplýva, že Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR   z hľadiska svojej vecnej pôsobnosti v oblasti koncepčnej a normotvornej činnosti splnilo záväzok vlády SR aj vo vzťahu k odmeňovaniu  „zamestnancov v oblasti sociálnych služieb“.

V súlade s § 46 ods. 4 a 5 zákona č. 312/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov je Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR zodpovedné za katalógy pracovných činností vo verejnej službe. Práce pri príprave návrhov  na zmenu a doplnenie katalógov zabezpečuje a aj naďalej bude zabezpečovať kolektívny medzirezortný poradný orgán ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR  Komisia na hodnotenie pracovných činností vo verejnej službe zriadená k 1. októbru 2002. Členmi komisie sú zástupcovia vybraných ústredných orgánov štátnej správy, Združenia miest a obcí Slovenska, Únie miest Slovenska, samosprávnych krajov, Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení SR a vybraných nevýrobných odborových zväzov.

Plnenie úloh vyplývajúcich z Koncepcie vzdelávania vo verejnej správe  zabezpečuje Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, v rámci vlastných finančných a legislatívnych možností, nasledovne:

•	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR spolupracuje s Inštitútom  pre verejnú správu na zabezpečení realizácie adaptačného a špecializovaného štúdia pre zamestnancov krajských úradov a okresných úradov, a to v zmysle nariadenia vlády SR č. 157/1997 Z. z. o osobitných kvalifikačných predpokladoch na výkon niektorých činností krajských úradov a okresných úradov. 

•	V súlade s § 70 zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov sa priebežne realizuje vzdelávanie vybraných zamestnancov domova sociálnych služieb, domova dôchodcov a detského domova (vedúci zariadenia, jeho zástupca, hlavná  sestra, vedúci výchovy a sociálny pracovník). Uvedené vzdelávanie sa realizuje za účelom preukázania osobitných kvalifikačných predpokladov na výkon vybraných činností vyššie uvedených  zamestnancov a je  zároveň zamerané na zvýšenie úrovne kvality poskytovaných sociálnych služieb. 

•	V nadväznosti na úlohu B. 2. uznesenia vlády SR č. 207 zo 6. marca 2002 k návrhu Akčného plánu predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatných prejavov intolerancie na obdobie rokov 2002/2003, uložila vláda SR ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny SR zabezpečiť systematické vzdelávanie zamestnancov zariadení sociálnych služieb a zamestnancov odborov sociálnych vecí krajských úradov a okresných úradov v SR vo vyššie uvedenej oblasti. V druhom polroku 2002 sa uskutočnilo vzdelávanie budúcich lektorov, ktorí by mali zabezpečovať realizáciu plnenia úlohy B. 2. vyššie uvedeného uznesenia vlády SR v rámci svojej pôsobnosti. Poznamenávame, že v súčasnosti sa plnenie tejto úlohy realizuje aj ako súčasť overovania osobitných kvalifikačných predpokladov pre vybrané funkcie zamestnancov zariadení sociálnych služieb v zmysle § 70 zákona č. 195/1998      Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov a vzdelávacích aktivít Inštitútu pre verejnú správu v rámci adaptačného a špecializovaného štúdia        pre zamestnancov krajských úradov a okresných úradov, a to v zmysle nariadenia vlády SR č. 157/1997 Z. z. o osobitných kvalifikačných predpokladoch na výkon niektorých činností krajských úradov  a okresných úradov. 

•	Príprava supervízorov v sociálnej oblasti je jednou z nevyhnutných súčastí zvyšovania kvality výkonu sociálnej práce. Za supervíziu považujeme metódu kontinuálneho zvyšovania profesionálnej kompetencie sociálneho zamestnanca,  ktorá ho vedie k vykonávaniu profesie, chráni klienta pred nekompetentnými intervenciami sociálneho zamestnanca a súčasne chráni status profesie alebo profesijnej skupiny. MPSVR SR za poradenskej pomoci nemecko – slovenskej pracovnej skupiny zabezpečuje prípravu supervízorov v celkovom počte 23 zamestnancov sociálnej sféry, ktorí pracujú v rôznych pracovných funkciách a spĺňajú požadované kritériá, ktoré boli vopred stanovené (odborná erudícia, absolvovanie sociálno – psychologického výcviku, osobnostné predpoklady).     

•	V rámci zvyšovania odborných vedomostí a praktických zručností zamestnancov zariadení sociálnych služieb Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v druhom polroku 2002 podporilo vzdelávanie vybraných zamestnancov v oblasti rozvoja tímovej spolupráce v sociálnych službách. Uvedenej vzdelávacej aktivity sa zúčastnilo 19 účastníkov. Absolventi získali prehľad o možných strategických postupoch skvalitňovania medziúsekovej spolupráce, zoznámili sa s modelom manažéra a lídra, dynamikou vývinu tímovej spolupráce a sprievodnými javmi, ktoré sprevádzajú realizovanie akejkoľvek zmeny. Vzájomnou výmenou aktuálnych informácií získali vhľad do problémov konkrétneho zariadenia, ale najmä spôsobu riešenia krízových situácií.   

V rámci rozvoja nových foriem poskytovania pomoci občanom, ktorý sa ocitli v nepriaznivej sociálnej situácii MPSVR SR v spolupráci s MZ SR realizuje projekt „Zavedenie a rozvoj komunitnej rehabilitácie v Slovenskej republike“. Ide o medzinárodný kanadsko-slovenský projekt, zameraný na zavedenie a podporu rozvoja komunitnej rehabilitácie v Slovenskej republike. 

Projekt bol odsúhlasený kanadskou vládou, Ministerstvom zdravotníctva SR a Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a začal sa realizovať od 1. apríla 2001. Projekt by mal trvať 3 roky. Partnerskou organizáciou je Medzinárodné centrum pre podporu Komunitnej rehabilitácie Queen^,s University, Kingston, Kanada (International Centre for the Advancement of Community Based Rahabilitation Queen^,s University, Kingston, Canada- ICACBR).

Konečným cieľom projektu je zlepšiť na Slovensku schopnosti ľudí s postihnutím, starších ľudí tak, aby žili nezávisle, boli rovnocennými členmi spoločnosti a to tým, že  sa zlepší  prístup k širokému rozsahu kvalitných služieb zdravotného, sociálneho a komunitného sektora. Tento cieľ sa dosiahne pomocou koordinovaného a partnerského prístupu multidisciplinárneho tímu pracovníkov (rehabilitačných pracovníkov, sociálnych pracovníkov, lekárov, sestier, psychológov, učiteľov, tvorcov politiky...) pri koncepcii a praxi komunitnej rehabilitácie. Realizácia bude zahŕňať zavedenie a ukážku stratégií pre rozvoj komunitnej rehabilitácie s konečným cieľom podporovania a ďalšieho rozvoja služieb komunitnej rehabilitácie v Slovenskej republike.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR veľmi úzko spolupracuje s nemeckou neziskovou organizáciou Johanes Seniorendienste e.V.. Ide o jednu z najväčších nemeckých cirkevných spoločností v oblasti starostlivosti o starších občanov, ktorá prevádzkuje v Nemecku  31 zariadení sociálnych služieb pre starších občanov. V súčasnosti uvedená nezisková organizácia v spolupráci s Evanjelickou diakoniou Slovenskej evanjelickej cirkvi a.V. kooperuje na pilotnom projekte – výstavby zariadenia sociálnych služieb - „Dom opatrovateľských služieb v Bratislave“. 

     Model výstavby uvedeného zariadenia je pripravený v súlade s Európskymi štandardami kvality, pričom berie do úvahy miestne špecifiká. Johanes Seniorendienste e.V. ako skúsený prevádzkovateľ zariadení pre starších občanov poskytuje Slovenskej republike kompletný know – how.

 	Vzájomná spolupráca je prospešná pre obidvoch partnerov: Slovenský odborný personál dostane príležitosť naučiť sa a praktizovať v novom Dome opatrovateľských služieb pracovnú metodiku starostlivosti o starších v prospech zvýšenia kvality života klienta zariadenia sociálnych služieb. Uvedené zariadenia zároveň bude slúžiť ako školiace stredisko pre ošetrovateľský personál. Johanes Seniorendienste e.V. si od tohto pilotného projektu sľubuje, okrem iného, získanie nových spolupracovníkov, nakoľko je známe, že počet nemeckých pracovníkov v oblasti poskytovania starostlivosti starším občanom nie je postačujúci. V rámci programu Nemeckého spolkového ústavu pre prácu – centrály pre sprostredkovanie práce (ZAV) – došlo k dohode medzi SRN a SR o prijatí hosťujúcich pracovníkov, takže v budúcnosti cez ZAV akceptovaní spolupracovníci môžu ohraničene pracovať v zariadeniach Johanes Seniorendienste e.V.  ako kvalifikovaný odborný personál. 

V roku 2002 MPSVR SR organizovalo už štvrtý ročník špecializovanej výstavy pre starších občanov  Senior 2002 v priestoroch Výstavného a kongresového centra           INCHEBA a. s.. Nad uvedenou výstavou prevzal záštitu minister práce, sociálnych vecí a rodiny.

Uvedená výstavná akcia si získala značnú pozornosť odbornej a laickej verejnosti. Stala sa miestom stretnutia našich spoluobčanov a zároveň im predstavila komplexnú ponuku služieb. Cieľom výstavy je nie len upozorniť na problémy a potreby starších občanov, ale hlavne zdôrazniť, že aj seniorský vek môže byť prežitý aktívne s radosťou.

V rámci uvedenej výstavy bol inštalovaný stánok MPSVR SR, kde okrem poskytovania poradenskej činnosti zamestnancami MPSVR SR boli predmetom výstavy aj informačné a propagačné materiály z oblasti sociálneho zabezpečenia, demografie, štatistické ročenky, ďalej tu boli prezentované výrobky záujmovej činnosti starších občanov, ktorým sa poskytuje starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb.

Medzi vystavovateľmi boli aj zástupcovia mnohých občianskych združení aktívnych v problematike starostlivosti a ochrany starších občanov (Slovenská humanitná rada a jej členské organizácie pôsobiace v danej problematike – napr. Jednota dôchodcov na Slovensku, Fórum na pomoc starším, občianske zduženie MEMORY, SČK, Slovenský zväz Sluchovo postihnutých, SENIOR a mnohé ďalšie …).

	Zástupcovia samosprávy sa tiež významne podieľajú na zvyšovaní kvality života starších ľudí. Združenie miest a obcí Slovenska prostredníctvom svojho týždenníka – Obecných novín – informoval o Národnom programe ochrany starších ľudí a odporučil svojim členským obciam a mestám podieľať sa v rámci svojich možností na prijatých zásad a princípov predmetného programu.

	V mesiaci október 2002 bola medzi ZMOS a Jednotou dôchodcov na Slovensku uzavretá dohoda o spolupráci, v zmysle ktorej má napr. ZMOS presadzovať u svojich členov využívanie klubov dôchodcov na organizátorskú prácu v miestnych organizáciách Jednoty dôchodcov na Slovensku, zapojiť dôchodcov do práce odborných komisií zastupiteľstiev. Naopak JDS bude pomáhať pri riešení najzávažnejších problémov dôchodcov a ich rodín, spoluorganizovať rôzne kultúrno-spoločenské a brigádnické podujatia apod. Táto dohoda sa bude podľa možnosti pravidelne vyhodnocovať.

	Obce a mestá podľa zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov pri výkone samosprávnych funkcií plnia aj úlohy na úseku kultúry a sociálnej pomoci. Organizujú pre dôchodcov rôzne kultúrne, divadelné podujatia, prednášky z oblasti zdravovedy, práva, histórie, besedy s cieľom oboznámenia sa s aktuálnymi udalosťami spoločnosti i obce.

	V súlade so zákonom o sociálnej pomoci a podľa finančných možností obecných rozpočtov poskytujú dôchodcom jednorazové sociálne výpomoci, príspevky na stravovanie, zriaďujú senior-centrá poskytujúce kombinované opatrovateľské a ošetrovateľské služby, jedálne pre dôchodcov, kluby dôchodcov a pod. Okrem toho samosprávy využívajú svoje zákonné možnosti upraviť vo svojich všeobecných záväzných nariadeniach poskytovanie zliav starším ľuďom u miestnych poplatkov a u dane z nehnuteľnosti.

Cielene sa problematikou ochrany starších ľudí zaoberajú aj viaceré členské organizácie Slovenskej humanitnej rady. Medzi tieto organizácie patria najmä Jednota dôchodcov na Slovensku, Agentúra Benedikt, EURAG, Slovenská asociácia násilne odvlečených jednotkami NKVD – SANO, Slovenské všeobecné hnutie dôchodcov, Slovenský kresťanský zväz dôchodcov, Asociácia seniorov – expertov, Benefícium Prievidza.

Starostlivosti o starších, najmä zdravotne postihnutých sa venujú všetky veľké zväzy zdravotne postihnutých, ktorých väčšinu členov tvoria práve tieto skupiny občanov, Slovenský zväz zdravotne postihnutých, Únia nevidiacich a slabozrakých Slovenska, Združenie vojnových poškodencov–invalidov na Slovensku,  Slovenský zväz sluchovo postihnutých , Zväz postihnutých civilizačnými chorobami, Slovenský zväz telesne postihnutých. V práci so staršími sa prakticky venujú všetky organizácie, ktoré deklarujú pomoc zdravotne postihnutým a sociálne odkázaným (napr. Dom rodiny a žien v Košiciach, Neinvestičný fond rodiny a žien v Humennom, Pax Christi, Slovenské misijné hnutie, Diakonické združenie Betánia a mnohé ďalšie).

	Mnohé tieto organizácie vrátane Slovenskej humanitnej rady, poskytujú  sociálno -  právne poradenstvo, vydávajú informačné buletíny a časopisy, angažujú sa v pripomienkových konaniach legislatívnych noriem, aktívne presadzujú, aby reštrikčné opatrenia pri stanovovaní úhrad za služby a tovary neznamenali život pod hranicou životného minima, v tejto veci sa najviac angažuje Jednota dôchodcov na Slovensku. Realizujú rekondičné pobyty, okrem JDS, všetky Zväzy zdravotne postihnutých a ďalšie,   projekty zvyšujúce informovanosť tejto skupiny ľudí v rôznych oblastiach života, napríklad o servise a službách, o ochrane osôb a majetku atď. 

Slovenská humanitná rada vydáva časopis HUMANITA, ktorý sa systematicky venuje problematike starších ľudí. V uvedenom časopise sú uverejňované aktuality z diania našich členských organizácií, ktoré sa starším ľuďom venujú, napríklad z aktivít Jednoty dôchodcov na Slovensku, Benefícia  - charitatívno humanitnej spoločnosti atď.  

Ďalšou aktivitou Slovenskej humanitnej rady v spolupráci s MPSVR SR, ktorá je priamo určená aj pre staršiu generáciu je dovoz starších kompenzačných pomôcok zo Švédska. Ide najmä o prideľovanie invalidných vozíkov a barlí, ktoré sa rozdávajú jednotlivcom, ale i inštitúciám - domovom dôchodcom, domovom sociálnych služieb atď.

Slovenská humanitná rada aktívne hľadá sponzorov na projekty svojich členských organizácií ako aj jednotlivých občanov. Podiel finančných prostriedkov použitých v prospech starších ľudí tvorí asi jednu tretinu z  celkovej sumy poskytnutých financií.

Jednota dôchodcov na Slovensku pri príležitosti Medzinárodného dňa starších každoročne organizuje celoštátnu konferenciu „Prvý október – Medzinárodný deň starších“.
Jednota dôchodcov na Slovenku v roku 2002 zorganizovala dva významné semináre               „ Seminár o plnení Národného programu ochrany starších ľudí“ a „Seminár o dobrovoľníckej činnosti“, ktorého cieľom bolo zvládanie staroby najmä u starších ľudí. Seminár sa zameral na vyhľadávanie a výber vhodných adeptov do dobrovoľníckej pomoci starším ľuďom.. Obidva semináre sa uskutočnili v spolupráci s MPSVR SR.

Cieľom seminára o plnení Národného programu ochrany starších ľudí bolo zhodnotenie doterajšieho plnenie uvedeného programu.

Fórum na pomoc starším, národná sieť organizácií, ktorá sa výlučne zaoberá problémami a starostlivosťou o starších ľudí a zabezpečovaním rôznych služieb vznikla v dôsledku absencie kooperácie organizácií poskytujúcich pomoc a služby starším občanom. V rámci fóra pracuje cca sto organizácií, ktoré sa zaoberajú touto problematikou. Tieto organizácie okrem vlastnej práce, systematicky pracujú v rôznych pracovných skupinách v danej problematike, pripomienkujú a predkladajú návrhy na riešenie zvýšenia kvality poskytovanej starostlivosti o starších ľudí, poukazujú na problémy zabezpečovania potrieb starších ľudí a absenciu nedostatkových služieb. Uvedená organizácia v roku 2000 uskutočnili národnú konferenciu na tému „ Ochrana práv starších ľudí“ a v roku 2001 na aktuálne témy ,,Decentralizácia verejnej správy a služby“ a „Diskriminácia žien a vplyv na ich starobu“.

Zároveň uvedená organizácia vydala zborník z tejto konferencie v ktorom sú zahrnuté výsledky a závery konferencie, ako i vystúpenia prednášajúcich a hostí. 

V spolupráci s MPSVR SR vydali dôležitý materiál pre organizácie ako i samotných občanov – ,, Informačník“ o poskytovaných službách, zľavách a nárokoch starších ľudí. 

V roku 2002 uskutočnili anketu o týraní a zneužívaní starších ľudí, výsledky ktorej boli predložené aj MPSVR SR.

Vzhľadom na alarmujúce výsledky danej ankety následne uskutočnili národnú konferenciu na tému ,, Týranie a zneužívanie starších ľudí“ pod záštitou podpredsedníčky NR SR pani Martinákovej a za účasti zahraničného hosťa pani Zuzany Krčmárovej, ktorá vykonávala funkciu ombudsmana pre starších občanov v USA v štáte New Jersey. Závery uvedenej konferencie boli postúpené aj MPSVR SR.

V oblasti rodinnej politiky

Ako vyplýva z periodicky vykonávaného odpočtu plnenia úloh vyplývajúcich z Koncepcie štátnej rodinnej politiky schválenej uznesením vlády SR č. 389/ l996, z ich posledné vykonaného odpočtu, tendencií demografického vývoja, pre ktorý je charakteristické postupné starnutie populácie aj v SR, bude nevyhnutné v ďalšom období jej realizácie pojať do spektra zvýšeného záujmu a podpory aj rodiny v neskorších fázach rodinného životného cyklu. Tento posun v orientácii štátnej rodinnej politiky sa dotkne najmä tých oblastí vecnej kompetencie štátu, ktoré sú zamerané na ochranu zdravia členov rodiny, sociálno-ekonomické zabezpečenie rodiny s cieľom prispieť k dôstojnému životu starých ľudí, podpore ich nezávislosti ale aj pomoci a ochrane v čase ich závislosti na pomoci iných.

        Uznesením  č. 1042/2000 vláda SR schválila Správu o stave rodiny v Slovenskej republike, súčasť ktorej tvoria aj opatrenia na realizáciu štátnej rodinnej politiky  prijaté na roky 2001 a 2002. Časť  opatrení  prijatých v oblasti právnej ochrany rodiny, zabezpečovania sociálno-ekonomických podmienok jej života  a v oblasti ochrany zdravia členov rodiny smeruje k zlepšeniu kvality života aj v rodinách starších ľudí. Vláda SR prerokovala Správu o realizácii štátnej rodinnej politiky za rok 2001 v decembri 2002 a prijala uznesenie č. 1327/2002. Ďalší odpočet sa uskutoční v roku 2003.     

V oblasti uplatňovania rovnosti príležitostí vo vzťahu k starším ľuďom  v roku 2001 vláda SR schválila Koncepciu rovnosti príležitostí žien a mužov s cieľom integrovať princíp rovnosti príležitostí do všetkých oblastí spoločenského života, vrátane zvýšenia účasti žien vo verejnom a spoločenskom živote a pri zosúladení pracovného a rodinného života. 

Odstrániť diskrimináciu na trhu práce z dôvodu veku a zaistiť rovnaké zaobchádzanie v profesionálnom živote aj pre starších spoluobčanov bolo podporené prijatím nového Zákonníka práce a ďalšími koncepčnými materiálmi ako napr. Národný akčný plán zamestnanosti na roky 2002–2003. Jednou z hlavných úloh je zníženie feminizácie chudoby na Slovensku.

Projekt súťaže „Zamestnávateľ ústretový k rodine“ v rámci auditu „Rodina a práca“ je podporným opatrením zameraným na zosúladenie pracovného a rodinného života. Sledovanými dimenziami jednotlivých súťažných kategórií boli antidiskriminačné sociálne podnikové programy a postupy vrátane odborného a kariérneho.

V spolupráci s mimovládnymi organizáciami boli organizované vzdelávacie a školiace aktivity tak na centrálnej ako aj regionálnej úrovni s dôrazom na odstránenie rodových stereotypov predovšetkým na trhu práce ako napr. seminár „Prevencia nezamestnanosti starších ľudí v produktívnom veku“, ktorý organizovalo občianske združenie Regióny v spolupráci MPSVR SR a s Department for International Development Londýn, Generálnym riaditeľstvom Európskej komisie pre zamestnanosť a sociálne veci a  Európskou nadáciou pre zlepšenie životných a pracovných podmienok v Dubline.

Schválením noviel zákonov (Trestný zákon, Trestný poriadok, Občiansky zákonník, a Občiansky súdny poriadok) sa výrazne zlepšila situácia v ochrane obetí domáceho násilia medzi ktoré patria aj starší občania.  

V oblasti účasti štátu na kompenzácii výdavkov na bývanie bola posledná úprava parametrov na výpočet výšky príspevku na bývanie  realizovaná Nariadením vlády SR č. 92/2001 k 1.7.2001 a reagovala na cenové úpravy, zvyšujúce náklady na bývanie, uskutočnené k 1.2.2000. Pozitívnu zmenu, ktorá zvýšila účinnosť poskytovania príspevku na bývanie  na prospech príjmovo slabších skupín obyvateľstva, priniesol zákon č724/2002 Z. z.,   ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov a zákon č. 125/1998 Z. z o životnom minime a o ustanovení súm na účely štátnych sociálnych dávok v znení neskorších predpisov. Nezapočítavaním príspevku na bývanie do príjmu pri posudzovaní hmotnej núdze občana a s ním spoločne posudzovaných osôb sa vyplatený príspevok na bývanie skutočne môže použiť na účel, na ktorý je určený. Uvedená legislatívna zmena nadobudla účinnosť od 1.1.2003. 

Predpokladá sa, že  cenové opatrenia prijaté v rokoch 2001 a 2002, ktoré opätovne   zvyšujú náklady na bývanie  sa premietnu do úpravy  parametrov  na výpočet výšky príspevku na bývanie jeho zvýšením.

-	V oblasti zdravotnej starostlivosti

Ministerstvo zdravotníctva SR s cieľom zvýšiť % zaočkovanosti vydaním metodického pokynu upozornilo všetkých  lekárov primárneho kontaktu o potrebe  aktívneho prístupu k zaočkovanosti staršej populácie proti chrípke s cieľom znížiť ich morbiditu a možnosť komplikácií pri chrípkových, pneumokokových infekciách a výskytu tetanu u tejto vekovej kategórie. Očkovanie proti chrípke u starších ľudí nad 65 rokov, chronicky chorých a umiestnených v zariadeniach sociálnych služieb je hradené zdravotnými poisťovňami.     

V oblasti realizácie paliatívnej starostlivosti v SR, bola schválená a uverejnená vo Vestníku MZ SR zo dňa 19. augusta 2002, čiastka 25-26, Koncepcia odboru paliatívnej medicíny. Paliatívna starostlivosť je v nej definovaná ako  osobitný druh zdravotnej starostlivosti realizovanej ambulantnou, alebo ústavnou formou osobám s chronickou, nevyliečiteľnou a zároveň pokročilou, progredujúcou chorobou  s časovo obmedzeným prežívaním. Sú definované možnosti zriadenia  zariadení poskytujúcich paliatívnu starostlivosť v sústave zdravotníckych zariadení v SR vrátane hospicových zariadení. V návrhu ďalších krokov  v rozvoji paliatívnej starostlivosti v SR je určenie matreriálno-technického vybavenia a personálneho obsadenia, zabezpečenie spôsobu vzdelávania zdravotníckych pracovníkov v oblasti paliatívnej starostlivosti     a zabezpečenie financovania paliatívnej starostlivosti a hospicov, ktoré by malo byť viaczdrojové. Z uvedeného vyplýva, že pre ďalší rozvoj  paliatívnej starostlivosti v SR podmieňujú následné kroky.
Ministerstvo zdravotníctva SR na podporu hospicovej starostlivosti v SR poskytlo v roku 2002 finančné prostriedky  z lotérií a iných podobných hier na financovanie občianskych združení poskytujúcich tento druh starostlivosti vo výške 20 000 tis. Sk. 

S cieľom predĺženia života a zlepšenia jeho kvality vyčlenilo Ministerstvo zdravotníctva SR  na realizáciu preventívnych programov zameraných na včasnú diagnózu a liečbu závažných ochorení, ktoré sú na najvyšších priečkach úmrtnosti starých ľudí, finančné prostriedky na ich zabezpečenie. Ich realizácia je priebežná a trvalá. 
•	Kardiovaskulárny program je zameraný na primárnu prevenciu, sekundárnu prevenciu, intenzívnu a intervenčnú kardiológiu a kardiochirurgiu. 
•	Onkologický program je zameraný na včasnú diagnostiku onkologických ochorení ako aj na zabezpečenie dostupnosti finančne náročnej onkologickej liečby, ktorého súčasťou sú nasledovné programy: 
•	Národný program prevencie rakoviny hrubého čreva a konečníka bol vypracovaný s cieľom znížiť incidenciu a úmrtnosť na kolorektálny karcinóm, ktorý predstavuje v súčasnosti jedno z najčastejších onkologických  ochorení  populácii nad 50 rokov. Včasnou diagnostikou a liečbou je možné výrazne zvýšiť úspešnosť liečby pacientov. Národný program sa začína realizovať po doriešení spôsobu financovania poskytovateľov zdravotnej starostlivosti  podľa navrhnutých postupných krokov v oblasti primárnej a sekundárnej prevencie v tomto roku.
•	Program preventívnych mamodiagnostických vyšetrení v SR  je zameraný na vyhľadávanie a depistáž včasných štádií onkologických ochorení prsníka žien  a tým zníženie úmrtnosti žien na túto diagnózu. Ďalšie preventívne programy u žien sú zamerané na prevenciu ďalších gynekologicko-onklogických ochorení. Preventívne programy sú financované zdravotnými poisťovňami.

Uznesením vlády SR č. 590 z 27.júna 2001 bol schválený „Národný program rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím“, ktorého plnenie jednotlivých úloh predstavuje skvalitnenie poskytovania zdravotnej starostlivosti starším ľuďom, vzhľadom na to, že skupina zdravotne postihnutých je v tejto vekovej kategórii významne zastúpená.            

    Plnením úloh „Národného programu rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím“  Ministerstvo zdravotníctva SR v rámci svojej pôsobnosti vytvára podmienky pre zabezpečenie dostupnosti komplexnej starostlivosti osobám so zdravotným postihnutím, poskytovaním vhodných a správnych rád, zabezpečením kompenzačných pomôcok, rehabilitácie a dlhodobo užívaných liekov v súvislosti s postihnutím. Plnenie úloh je pravidelne vyhodnocované.

    V súlade s plnením uznesenia vlády SR č.598/2002 k materiálu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR „Návrh koncepčného riešenia problémov v oblasti sociálnych služieb pri starostlivosti o občanov s duševnými poruchami a poruchami správania v zariadeniach sociálnych služieb“ Ministerstvo zdravotníctva SR vypracovalo systém posudzovania zdravotného stavu z hľadiska sebestačnosti a potrieb starších občanov pre účely poskytovania sociálnych služieb v rámci domácej a inštitucionálnej starostlivosti aj s hodnotením stupňa poruchy sebestačnosti.

V oblasti dostupnosti a sledovania úrovne poskytovania  primárnej, špecializovanej a ústavnej starostlivosti starším občanom je zdravotná starostlivosť poskytovaná tejto skupine obyvateľstva  zameraná na liečbu akútnych ochorení, sledovanie zistených chronických ochorení a objavenie nediagnostikovaných chorôb, kognitívnych porúch, prehodnotenie farmakoterapie a posúdenie sebestačnosti.

Sieť zdravotníckych zariadení v SR, v ktorých pôsobnosti je starostlivosť o geriatrických pacientov je v súčasnosti nasledovný: 
•	štátne geriatrické ambulancie  s počtom 54 
•	neštátnych geriatrické ambulancie s počtom 13 

Uvedené počty sa približujú  plánovanej sieti -   jedna geriatrická ambulancia v každom okrese). V ambulantnej starostlivosti pracuje v odbore geriatria  62 lekárov.  Cena kapitácie poistencov  nad 50 rokov a nad 61 rokov je vyššia ako u ostatných poistencov čím sme prispeli k motivácii praktických lekárov pre dospelých k starostlivosti o starších ľudí. V sieti geriatrických oddelení v SR došlo k rozšíreniu počtu geriatrických oddelení  z pôvodných16 na 20 oddelení a tým tiež k rozšíreniu posteľového fondu zo 699 akútnych geriatrických lôžok na 863. V týchto zariadeniach je vytvorených 90 lekárskych miest a 379 pracovných miest sestier. Celkový počet chronických lôžok (doliečovacích, lôžok pre dlhodobo chorých, fyziatricko – rehabilitačných, ošetrovateľských ) v rôznych typoch zdravotníckych zariadení predstavuje v súčasnosti 2 754 postelí. Významný je trend presúvania poskytovania zdravotnej starostlivosti z ústavnej  do domáceho prostredia, čoho predpokladom je skvalitnenie poskytovania primárnej ambulantnej starostlivosti. Uvedené sleduje humanizáciu starostlivosti o chorých, dostupnosť ošetrovateľskej starostlivosti pre každého, úsporu lôžkového fondu zdravotníckych zariadeniach, výchovu blízkych osôb žijúcich v spoločnej domácnosti. 

V oblasti primárnej prevencie zameranej na zvýšenie zdravotného uvedomenia starších ľudí plnenie uznesenia vlády SR č. 325/2001 realizoval  útvar hlavného hygienika SR nasledovne: 

       V roku 2001 realizoval Štátny fakultný zdravotný ústav SR populárno-náučný seminár Starý a chorý človek v rodine, určený pre starších občanov-dôchodcov. Obsahom seminára boli prednášky venované zdravotným problémom starších osôb a o možnostiach ich odstránenia, príp. redukovania ťažkostí, ako aj o sociálnych opatreniach týkajúcich sa starších a zdravotne postihnutých občanov.

       Dňa 1. júna 2002 sa uskutočnila pohybová aktivita „Pohybom za zdravím - Dunajská cyklistická cesta“. Aktivita zameraná na podporu rekreačného športu pre všetky vekové kategórie. Zúčastňujú sa jej aj starší občania so svojimi vnukmi.

       Vypracoval sa program Úspešné starnutie, ktorý sa začal realizovať od januára 2003. Program je určený občanom preddôchodkového veku ( 50 až 60 roční) s dlhodobým zámerom teoreticky ich pripraviť na plodný, aktívny a čo najzdravší život po odchode do dôchodku a najmä pomôcť sa vyrovnať s odchodom do dôchodku. ŠFZÚ SR vydal letáky : Ako si predĺžiť život(2001), Psychické zdravie u ľudí vyššieho veku (2001).

        Aktivity pre starších občanov realizuje aj Mestské centrum podpory zdravia. Ich klientelu nad 55 rokov tvorí 7% všetkých vyšetrených. Vyšetrenia sú zamerané na zisťovanie rizikových faktorov srdcovo-cievnych ochorení a poradenstvo zdravej výživy, psychického zdravia, fyzickej aktivity. Po zistení nepriaznivých výsledkov sa klienti odosielajú na špecializované pracoviská.

       Pracovníci sekcie podpory zdravia ŠFZÚ SR realizovali viacero prednášok spojených s besedou pre starších občanov v Penzióne dôchodcov v Bratislave (Staroba a starnutie ako súčasť životného cyklu, Depresia v starobe, Psychické poruchy v staršom veku, Duševné zdravie a starnutie, Pohyb v staršom veku),  cyklus prednášok (5) na tému Zdravý spôsob života v prevencii chorôb. Príspevky v časopise Podpora zdravia, vydávaného ŠFZÚ SR (Strasti staroby, Aj starý človek môže byť šťastný, Telesná aktivita a zdravé starnutie, Čo možno urobiť pre zlepšenie prevencie syndrómu týrania starších ľudí).

      Ministerstvo zdravotníctva SR v nasledujúcom roku bude aktualizovať priority v poskytovaní zdravotnej starostlivosti starším občanom v súlade so zabezpečením jej dostupnosti a kvality a v súlade so štátnou politikou ochrany starších ľudí v nadväznosti  na ciele Národného programu ochrany starších ľudí.  

-      V oblasti bývania

V oblasti bývania rezort výstavby a regionálneho rozvoja SR v sledovanom období pokračoval v realizácii programu podpory výstavby nájomných bytov, ktorého cieľom je vytvoriť podmienky na oživenie výstavby obecných nájomných bytov určených na bývanie sociálne slabých skupín obyvateľstva. V rámci neho sa poskytuje dotácia na výstavbu nových a dostavbu rozostavaných nájomných bytov, obnovu historicky cenných bytových domov s bytmi v meste alebo obci zapísanej v zozname svetového kultúrneho dedičstva UNESCO a na prestavbu nebytových stavieb na nájomné byty.

Na výstavbu nájomného bytu alebo prestavbu nebytového priestoru na nájomný byt sa poskytovala dotácia do výšky 50 % obstarávacích nákladov stavby, pri dodržaní limitu nákladov na m^2 podlahovej plochy bytu a stanovenej výmere bytu. Poskytnutie dotácie je viazané na splnenie viacerých podmienok zo strany obce. K základným podmienkam patrí, aby sa obec v zmluve o poskytnutí dotácie zaviazala, že nájomný byt poskytne občanovi, ktorého mesačný príjem neprevyšuje trojnásobok životného minima.

Spolu s dotáciou sa na výstavbe nájomných bytov v roku 2002 podieľali zdroje získané obcou z úveru poskytnutého Štátnym fondom rozvoja bývania za výhodných úverových podmienok. Týmto spôsobom bolo zabezpečené 100 % financovanie výstavby nájomných bytov vo verejnom nájomnom sektore. V roku 2002 sa takýmto spôsobom podporila výstavba 6 205 nájomných bytov.

V nadväznosti na uznesenie vlády SR č. 813/2002 bol s účinnosťou od 1. augusta 2002 zavedený nový model financovania výstavby nájomných bytov, ktorý vytvára podmienky pre výraznejšie zapojenie voľných zdrojov komerčných bánk do oblasti nájomného bývania. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR pre realizáciu tohto modelu financovania vydalo smernicu č. 8/2002, ktorou sa určujú pravidlá poskytovania dotácií na obstarávanie nájomných bytov.

V oblasti regionálneho rozvoja Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR poskytuje žiadateľom pomoc formou dotácie na rozvoj regiónov v rámci Programu štátnej pomoci na rozvoj okresov s vysokou mierou nezamestnanosti. V uvedenom programe je zohľadnená aj podpora pre rozvoj malých podnikov schopných zamestnať aj starších ľudí.

-	V oblasti výchovy a vzdelávania

Vo výchovno-vzdelávacom procese, v učebných osnovách a ich praktickom uplatňovaní, ako aj v mimoškolských aktivitách na základných a stredných školách sa trvalo venuje zvýšená pozornosť formovaniu žiakov a študentov v duchu uznávaného systému morálnych hodnôt, v ktorom má nezastupiteľné miesto úcta k starším ľuďom, ohľaduplnosť a potreba pomoci zo strany mladších občanov. Ťažisko tejto výchovy sa sústreďuje do predmetov s humanitným zameraním.

Naďalej sa úspešne rozvíja činnosť univerzít tretieho veku (UTV) na vysokých školách. UTV sú zriadené na 9 vysokých školách a v súčasnosti na nich študuje vyše 2600 študentov. Ministerstvo školstva SR podporuje zriaďovanie a rozvoj UTV, avšak konečné rozhodnutie prislúcha podľa vysokoškolského zákona príslušnej vysokej škole.

     Zástupcovia MŠ SR sa zúčastňujú slávnostného odovzdávania symbolických diplomov absolventom UTV na Univerzite Komenského v Bratislave. Po ukončení štúdia si absolventi zakladajú kluby absolventov UTV, kde pokračujú v zdokonaľovaní svojej kreativity aj v staršom veku.

     V novembri 2002 sa uskutočnil za účasti zástupcov MŠ SR medzinárodný odborný seminár Vzdelávanie seniorov a nové trendy pre tretie tisícročie, organizovaný UTV pri Univerzite Komenského v Bratislave v spolupráci s Asociáciou UTV na Slovensku a pod záštitou Európskej federácie starších študentov. Podľa záverov seminára bude v budúcnosti pokračovať rozvoj UTV, zameraný na zvyšovanie počtu študentov, otváranie nových študijných odborov, vznik nových UTV a riešenie financovania záujmového vzdelávania seniorov.

Umelecké telesá Domu speváckych zborov slovenských učiteľov v Trenčianskych Tepliciach (SZSU, OZVENA, KOSU) uskutočnili v priebehu roka koncerty vo vybraných domovoch dôchodcov bez nároku na honorár. Ich dramaturgia je upravená v duchu podpory Národného programu ochrany starších ľudí. 

o	Komorný orchester slovenských učiteľov uskutočnil 7. 7.2002 benefičný koncert pre dôchodcov a starších ľudí v kúpeľnej dvorane v Trenčianskych Tepliciach. Spevácky zbor slovenských učiteliek OZVENA uskutočnil v októbri 2002 benefičný koncert pre invalidov v Piešťanských kúpeľoch a vo Vrbovom. V rámci celoslovenských osláv  Dňa učiteľov v Dome armády v Trenčíne, kde boli vyznamenávaní dôchodcovia z radov učiteľov a školských pracovníkov, uskutočnil SZSU benefičný koncert.
	
Na úseku zlepšovania životného štýlu starších ľudí a v súlade s Národným programom rozvoja športu v SR MŠ SR podporovalo projekty občianskych združení v športe pre všetkých, zamerané na zlepšenie materiálno-technického zabezpečenia telovýchovných a športových zariadení, turistických chodníkov, cyklotrás, športové aktivity a podujatia a projekty vzdelávania dobrovoľných pracovníkov. V roku 2002 a každoročne MŠ SR poskytovalo dotácie zo štátneho rozpočtu na uvedený účel týmto občianskym združeniam: Jednota dôchodcov na Slovensku, Asociácia športu pre všetkých SR, Asociácia telovýchovných jednôt a klubov SR, Vysokohorský turistický spolok, Žilina.

Na základe uznesenia vlády SR č. 590/2001 k Národnému programu rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím pripravilo Ministerstvo školstva SR Analýzu stavu bezbariérových športových zariadení v SR, vecný a časový harmonogram ich úpravy do roku 2012, vrátane finančného zabezpečenia. Cieľom je, aby v časovom horizonte 10 rokov bolo v každom kraji aspoň jedno bezbariérové športové zariadenie. Vecný a časový harmonogram bude realizovaný od roku 2003, vrátane finančných požiadaviek v návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rok.

-	V oblasti kultúry a mediálnej politiky

Národné osvetové centrum (ďalej len „NOC“)  ústredná  odborná  organizácia Ministerstva kultúry SR pre rozvoj kultúrno-osvetovej činnosti v Slovenskej republike v  zmysle svojho poslania systematicky a  cielene  zameriava svoju pozornosť aj     na  vzdelávacie, záujmovo-umelecké a voľnočasové aktivity, ktorých cieľom je starostlivosť o starších ľudí.

Východiskom k Vyhodnoteniu aktualizovaného programu ochrany starších ľudí   za NOC boli materiály:
•	Štátna rodinná politika 
•	Národný program ochrany starších ľudí
•	Národný program výchovy a vzdelávania.

V súlade so  svojím odborným a spoločenským poslaním  NOC celoročne a systematicky prostredníctvom komplexu metodických, edukačných, edičných a publikačných ako aj konzultačno-poradenských aktivít venuje cielenú pozornosť problematike starších ľudí. Za  prioritné pritom považuje  význam rodiny a jej členov ako primárneho spoločenstva predstavujúceho stabilitu a zázemie pre každého z nás. Zároveň sa v činnosti NOC odráža vnímanie demografických faktorov (starnutie obyvateľstva), a tým aj  upriamovanie pozornosti na hodnoty starších ľudí  pre spoločnosť, vytváranie atmosféry úcty k nim, využitiu ich potenciálu i nimi vytvorených hodnôt. NOC ovplyvňuje  týmto smerom aj činnosť regionálnych osvetových stredísk  a iných subjektov v Slovenskej republike.

	Pri realizácii úloh súvisiacich s problematikou starších ľudí NOC rozvinulo spoluprácu s Jednotou dôchodcov na Slovensku a ďalšími  mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v danej oblasti ako napr. OZ Asociácia seniorov expertov, EURAG Slovensko, Centrum Memory.

Národné   osvetové   centrum   

- sprístupňovalo v rámci   procesu   celoživotného   vzdelávania starším ľuďom poznatky  o zákonitostiach starnutia a možnostiach ich  životnej  aktivity  v podmienkach  staroby. Využilo  k tomu  všetky  realizované aktivity, predovšetkým v oblasti vzdelávania i v oblasti činnosti V-klubu. 
- usmerňovalo a podporovalo kultúrno-osvetové zariadenia (s regionálnou i miestnou   pôsobnosťou)    pri   realizácii   kultúrno - osvetových  aktivít   pre   viac    generácií.  Využilo  k tomu  porady  pracovníkov,  metodické  návštevy, materiály i konkrétne pracovné stretnutia.
- zintenzívnilo spoluprácu s organizáciami tretieho sektora zameranými na činnosť  pre starších  ľudí.  K tomu  prispeli  mnohé pracovné stretnutia, vzájomné kontakty a výmena metodických a iných materiálov.
- pripravilo  a vydalo v  oblasti  edičnej  činnosti  publikáciu Kutúrno-spoločenské aktivity starších ľudí (autori: Doc. R. Čornaničová, Mgr.  V.  Pašková),  v ktorej  rozpracovalo  problematiku  seniorov  ako  cieľovej skupiny kultúrno-spoločenských aktivít, načrtlo programy a námety na podujatia  pre seniorov,  spracovalo  adresár  inštitúcií  s kontaktnými  osobami  pracujúcimi v oblasti starostlivosti o starších ľudí atď. Tento edičný titul bude distribuovaný do kultúrno-osvetových zariadení i spolupracujúcim organizáciám v danej oblasti.
- propagovalo   problematiku   starnutia   a   ochrany   starších   ľudí  aj prostredníctvom   publikačnej   činnosti.  K tomu využilo odborný časopis Národná osveta, kde sú materiály s problematikou seniorov  uverejňované priebežne.  

Slovenský rozhlas (Sro)

Tematike ochrany starších ľudí sa Slovenský rozhlas venoval v uplynulom roku priebežne, mnohorako (snáď i príťažlivo) vo viacerých programoch, pričom dominovalo publicistické spracovanie tém. V roku 2002 sme pripravili a odvysielali len na prvom okruhu – Rádiu Slovensko 51 relácií, príspevkov, besied, profilov, rozhovorov a podobne zameraných na problematiku ochrany starších ľudí i napĺňanie zásad a princípov Národného programu. Popri kratších spravodajských a aktuálnych publicistických tvaroch sa Slovenský rozhlas zaoberal touto témou na väčšej ploche v kontaktových a analyticko-publicistických reláciách, ktoré našli záujem a ohlas u poslucháčov. Z celého spektra uvádzame: 

-	Národný program života starých a starších ľudí – Štúdio Kontakt 
-	10 rokov života – na návšteve v Klube dôchodcov v Zemianskych Kostoľanoch – Nočná pyramída 
-	Linka nádeje 
-	Byť dôchodcom je, keď... – Štúdio Kontakt 
-	Budúcnosť je v súčasnosti – diskusné štúdio o dôchodkovom poistení – Štúdio Kontakt 
-	Staroba ako príležitosť alebo Národný program ochrany starších ľudí a realita – Štúdio Kontakt 
-	Dôchodková reforma a jej alternatívy – Štúdio Kontakt 
-	Reforma dôchodkového systému – Sobotné dialógy 
-	Dôchodkové poistenie – Štúdio Kontakt 
-	Deti – prázdniny – starí rodičia – Linka nádeje 
-	Ako sa plné Národný program ochrany starších ľudí – Štúdio Kontakt – celá relácia
-	Štúdio Kontakt – diskusná relácia s MUDr. Štefanom Litomerickým, gerontológom a predsedom Jednoty dôchodcov na Slovensku a PhDr. Elenou Brozmanovou, psychologičkou o zdravotných a psychických funkčných poruchách v starobe, o príprave na tretí vek a o aktivitách v treťom veku 
-	Na návšteve v domove dôchodcov – Nočná pyramída 
-	Prepadla chudoba dôchodcov? – diskusná relácia – Štúdio Kontakt 

Téma ochrany starších ľudí odznela aj v reláciách Dobré ráno, Popoludnie s rozhlasom, Ranné zamyslenie i exkluzívnych Živých slovách.

Slovenská televízia (STV)

Producentské centrum dokumentu, vzdelávania a analytickej publicistiky Slovenskej televízie v priebehu roku 2002 venovalo pozornosť problematike aktívneho života starších ľudí vo viacerých programových typoch, a to napr. v publicistickom magazíne Seniori, v občianskej publicistickej relácii Kaktus, v týždenníku besied Fonendoskop v oblasti zdravotníckej osvety.

Producentské centrum duchovného života sa už od roku 1992 podieľa tvorbou relácií Klub seniorov, Štúdio seniorov, Naši vzácni, Druhý groš a Druhý dych. V dôsledku nedostatku finančných prostriedkov STV v roku 2003 reláciu Druhý dych nebude vyrábať. Duchovnému obohateniu starších ľudí venujú priebežne pozornosť relácie Dobrá zvesť a  TV Posol.

V oblasti daní a poplatkov

	V oblasti daní a poplatkov neboli v hodnotenom období žiadne nové opatrenia, v uvedenej oblasti sú zachované dosiahnuté právne nároky vo vzťahu k starším občanom.

	Naďalej môžu byť daňovo zvýhodnené osoby staršie ako 70 rokov, a to u daní z nehnuteľnosti, ale len za podmienky, že správca tejto dane (obec) o tom rozhodne vo všeobecne záväznom nariadení obce o dani z nehnuteľnosti na konkrétny zdaňovací rok.

V oblasti dopravy, pôšt a telekomunikácií

Za rezort dopravy, pôšt a telekomunikácií SR  bola vypracovaná správa, ktorá podáva stručnú analýzu plnenia zásad aktualizácie Národného programu starších ľudí, ktoré boli  rozpracované  do štyroch zásad: 

1.	zásada prístupu k službám
2.	zásada kvalitného životného prostredia
3.	zásada informovanosti 
4.	zásada ochrany zdravia 

Na základe vypracovanej správy môžeme konštatovať, že úlohy vyplývajúce z rozpracovaných zásad boli v sledovanom období zrealizované v podmienkach Ministerstva dopravy, pôšt  a telekomunikácií SR. 

Jedným zo základných princípov v rezorte MDPT SR, ktorý sa využíval pri realizácií potrieb starších občanov je princíp sebarealizácie a nezávislosti, ktorý umožňoval využívať služby najmä v cestnej a mestskej doprave, železničnej doprave, poštách a telekomunikáciách. Týmto spôsobom dochádzalo k snahe o nezávislosť starších občanov, čím sa im súčasne umožňoval prístup k práci, rekreácií, kultúre a zabezpečeniu všetkých osobných potrieb. Uplatňovanie princípu sebarealizácie a nezávislosti zabezpečovalo MDPT SR vo svojej pôsobnosti viacerými opatreniami: 

Ciele v oblasti dopravy za sledované obdobie boli  dopravné prostriedky  prispôsobené tak, aby všetky kvality - životné podmienky  a služby boli dostupné všetkým občanom bez rozdielu alebo jednoduchým a primeraným spôsobom boli sprístupnené aj potrebám starších občanov a osôb so zdravotným postihnutím vo všetkých oblastiach života vzhľadom na  druh ich postihnutia. Pre naplnenie základného ľudského práva je potrebné vytvoriť  zodpovedajúce podmienky konkrétne v praxi, v oblasti dopravy.  V tejto súvislosti MDPT SR oslovilo listom všetkých  riaditeľov  dopravných spoločností v súvislosti  s naplnením základného ľudského práva  vytvárať podmienky pre  postupné zavádzanie: 

•	nízkopodlažných vozidiel verejnej hromadnej dopravy, 
•	rozširovanie  a  postupné zavádzanie akustického signalizačného systému,
•	zavádzanie informačného systému pre osoby zo zrakovým postihnutím, 
•	rozširovanie a postupné celoplošné zavádzanie svetelného signalizačného systému,
•	budovanie informačného systému pre osoby zo sluchovým postihnutím vo verejnej    hromadnej doprave, 
•	uplatnenie zľavnenej 50% prepravy v diaľkových autobusových linkách a bezplatnej  prepravy v prímestských linkách pre dôchodcov nad 70 rokov   

Formu ako tieto podmienky boli splnené, MDPT SR vidí v osobitnom zákone č. 263/1999 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 557/2001 Z. z., v ktorom bolo upravené verejné obstarávanie, ktoré určuje obstarávateľom spôsob nadobudnutia výrobkov, zariadení a služieb. Tarifnú časť dopravné spoločnosti zabezpečovali dodržiavaním cenového Výmeru MF SR. 

Pre MDPT SR  riešenie problémov života starších ľudí a občanov so zdravotným postihnutím je stále aktuálne. Nepristupovali sme k danej problematike iba z pohľadu ekonomickej potreby, ale predovšetkým humánnej potreby, priamou zaangažovanosťou dopravných spoločností na riešení špecifických problémov uvedenej skupiny občanov.

V oblasti pôšt a telekomunikácií bola mimoriadna pozornosť venovaná pomoci starším ľuďom a občanom so zmenenou pracovnou schopnosťou.  Slovenská pošta, š. p. v tejto súvislosti zabezpečovala:  

•	realizáciu bezbariérových prístupov  do novootvorených pôšt, 
•	pri rekonštrukcii a opravách, uplatňovala bezbariérovosť už pri spracovaní projektovej dokumentácie, 
•	pre zrakovo postihnutých občanov  inštalovala automatický navádzací systém na poštách, 
•	v rámci personálneho obsadenia plánovaných pracovných miest zamestnávala zamestnancov so zmenenou pracovnou schopnosťou s ťažkým poškodením, pracujúcich dôchodcov a zamestnancov v postproduktívnom veku,
•	prestárlym a imobilným občanom na požiadanie zabezpečila každá dodávacia pošta opakované doručenie zdarma.

 V zmysle zákona č. 195/2000 Z. z. o telekomunikáciách v znení neskorších predpisov,  § 26 odst. 2 v rámci univerzálnej služby sa naďalej:

•	poskytuje verejná telefónna služba, verejná telekomunikačná  služba faksimilného prenosu dát a verejná telekomunikačná služba  prenosu dát,
•	prevádzkuje sa operátorská telekomunikačná služba,
•	poskytuje sa bezplatný a nepretržitý prístup k verejnej telekomunikačnej službe tiesňového volania bez použitia  mincí alebo telefónnej karty,
•	poskytuje sa verejná telekomunikačná  služba prevádzkou verejných telefónnych automatov,
•	pravidelne sa vydávajú zoznamy a zabezpečuje sa prístup k zoznamom užívateľom verejnej telefónnej služby.
  
Slovenské telekomunikácie, a. s. podľa zákona o telekomunikáciách č. 195/2000 Z. z. v znení neskorších predpisov, § 42 ods. 5 b) zabezpečovali primeranú dostupnosť verejných telefónnych hovorní a verejných telefónnych automatov po celom území a bezbariérový prístup, ďalej v súlade so zákonom o telekomunikáciách č. 195/2000 Z. z. v znení neskorších prepisov,  § 42 odst. 5 prenajímali na žiadosť užívateľa, z dôvodu jeho obojstrannej  hluchoty, osobitne vybavené koncové telefónne zariadenie za cenu bežného koncového telefónneho zariadenia.

Starším občanom a občanom s ťažkým zdravotným postihnutím poskytli Slovenské telekomunikácie, a.s. zľavy na mesačný poplatok za používanie pre štandartný volací program ST Standart a to vo výške 100% ceny bez DPH.

Zľava bola  poskytnutá  pre tieto skupiny:
•	imobilným občanom a pre nevidiacich, Kategória prípojky: IS
•	občanom, ktorí boli účastníkmi odboja – sú členmi Zväzu protifašistického odboja, Kategória prípojky: ZPB
•	občanom, ktorí sú členmi KPV – členovia konfederácie politických väzňov, Kategória prípojky: KVP
•	príslušníkom Vojenských táborov nútených prác VTNP, Kategória prípojky: VTNP
•	občanom, ktorí boli násilne odvlečení do ZSSR orgánmi NKVD (SANO), Kategória prípojky: SANO

Mobilný operátori Orange Slovensko, a.s. a Eurotel Bratislava, a.s. poskytujú občanom sluchovo postihnutým zvýhodnené programy na posielanie SMS správ. 

V oblasti kvalitného životného prostredia vláda SR uznesením  č. 903/2002 schválila „Koncepciu tvorby regionálnej dopravnej politiky na úrovni krajov so zvýraznením podpory rozvoja integrovaných dopravných systémov“.  Táto koncepcia obsahuje návrhy podpory rozvoja integrovaných dopravných systémov tak z úrovne  štátu, ako i samosprávnych  orgánov na úrovni regiónov. V Bratislave a v Košiciach sa experimentálne  overujú niektoré prvky IDS, ktoré sú smerované v týchto mestách  na podporu rozvoja mestskej  hromadnej dopravy s väzbami na verejnú autobusovú dopravu a železničnú dopravu zabezpečujúcu regionálnu dopravnú obslužnosť.
   
Zvláštna pozornosť bola venovaná v oblasti poskytovania informácií. Podmienky prepravy cestujúcich, vrátane starších a imobilných občanov, cenníky a informácie o zľavách boli uvedené v  Cestovnom poriadku ŽSR zverejňované výveskami na železničných staniciach. Preprava imobilných občanov sa realizovala  podľa smernice GR ŽSR ,,Preprava osôb trvalo ťažko poškodených na zdraví vo vozňoch BDmeer vybavených hydraulickou zdvíhacou plošinou“. Každý imobilný občan si mohol objednať na železničných staniciach zaradenie tohto špeciálneho vozňa do vlaku, ktorým chcel cestovať a to najneskôr 5 dní pred predpokladanou cestou. 

 Okrem toho vo vybraných vlakoch ŽSR sú vyhradené miesta pre telesne postihnutých občanov. Tieto vlaky sú v cestovnom poriadku označené symbolom invalidného vozíka. Bezbariérový prístup k vlakom je vybudovaný v železničných staniciach  Bratislava – hlavná stanica, Bratislava – Petržalka, Košice a Žilina. V rámci rekonštrukcií železničných staníc boli vybudované bezbariérové prístupy k hygienickým zariadeniam v železničnej stanici  Podhájska a Humenné. V železničnej stanici Bratislava - Vinohrady bola   vybudovala šikmá príchodová rampa na nástupištia. 
Nákup špeciálnych vozňov a iné technické požiadavky boli  realizované  v závislosti od dostatku finančných prostriedkov vyčlenených na túto špeciálnu prepravu.      

-	V oblasti bezpečnosti

V oblasti bezpečnosti boli aktivity vyplývajúce z národného programu zamerané hlavne na mediálnu oblasť a na oblasť výchovy, vzdelávania a propagácie.

	Uvedené skutočnosti, sa s dôrazom na zvyšovanie bezpečnosti starších ľudí, spolupodieľaní sa na ochrane ich zdravia, života a majetku premietli do interných aktov riadenia rezortu Ministerstva vnútra SR. na centrálnej úrovni to bol odkaz ministra vnútra SR č. 21 o aktualizácii úloh rozpracovania preventívnych aktivít rezortu vnútra na roky 1998-2002 na podmienky policajného zboru v roku 2002. predmetný rozkaz bol následne rozpracovaný a konkretizovaný na podmienky jednotlivých krajských riaditeľstiev policajného zboru a okresných riaditeľstiev policajného zboru.

	Príslušníci Policajného zboru  zaradení na obvodných oddeleniach Policajného zboru v rámci ich hliadkovej a obchôdzkovej služby podľa stavu bezpečnostnej situácie kontrolujú okolie domovov dôchodcov a miest obývaných prevažne staršími ľuďmi s cieľom zvýšenia pocitu bezpečia a prevencie trestnej činnosti v okolí týchto miest. Policajti oddelení správnych služieb poriadkovej polície aj v roku 2001 a 2002 plnili úlohy súvisiace s vybavovaním občianskych preukazov pre starších občanov a s cieľom zlepšovania vzťahu starších občanov k Policajnému zboru ich uprednostňovali pri vybavovaní stránok. Policajti dopravných inšpektorátov uskutočnili preventívne dopravno-bezpečnostné akcie pod názvom CHODCI zamerané na správanie sa vodičov motorových vozidiel voči rizikovým skupinám chodcov, najmä starším občanom a občanom so zmenenou pracovnou schopnosťou, hlavne na prechode pre chodcov.

	Policajti zaradení na úseku prevencie na všetkých úrovniach pri vykonávaní prebventívnych aktivít v mediálnej oblasti sa podieľali  na publikačnej činnosti v lokálnych, regionálnych a celoštátnych periodikách a v časopise jednoty dôchodcov Slovenka Tretí vek. Uskutočnili sa relácie a priame vstupy v miestnych obecných rozhlasoch  v obciach, lokálnych a regionálnych médiách (napr. rádio Žilina, Rebeka a Frontinus) v oblasti propagácie, výchovy a vzdelávania (prednášková činnosť, besedy, špeciálne preventívne projekty zamerané na cieľovú skupinu starších ľudí, poradensko-konzultačná činnosť v rámci poradensko-informačných centier Policajného zboru, Linky dôvery). Bola zabezpečená aj spolupráca s jednotou dôchodcov, s občianskym združením Pomoc na pomoc obetiam násilia a obcami atď.

	Aktivity v mediálnej oblasti a v oblasti výchovy, vzdelávania a propagácie boli zamerané najmä do oblasti zdravia a majetku starších ľudí, a to ako si zabezpečiť obydlie, ako sa účinne brániť pred trestnou činnosťou a ako sa nestať obeťou trestného činu (napr. lúpeže), alebo aj iných trestných činov páchaných na starších ľuďoch (napr. podvodoch) a tiež ako postupovať v prípade, ak sa starší občan stane obeťou trestného činu.

Prostredníctvom masmédií boli opakovane zverejňované informácie v súvislosti so spáchanými trestnými činmi, aj s trestnými činmi podvodu neznámymi osobami vydávajúcich sa za pracovníkov poisťovní pri ktorých sa obeťami stali starším ľudia. Prostredníctvom zverejňovania vybraných prípadov boli starší  ľudia zároveň upozorňovaní na príčiny, ktoré vedú k páchaniu spomínaných trestných činov.

	Okrem prednášok a besied, ktoré sa intenzívnejšie konali predovšetkým v mesiaci október, ktorý je vyhlásený za mesiac úcty k starším ľuďom, boli realizované aj špeciálne preventívne projekty pre cieľovú skupinu starších ľudí, napríklad policajti zaradení na úseku prevencie spracovali projekt Jeseň života, zámerom ktorého je uplatnenie princípov OSN pre starších ľudí v podmienkach SR. Projekt bol zrealizovaný formou prednášok a besied v klube dôchodcov v Košiciach. Podobné aktivity sa realizovali aj v ostatných krajských či okresných riaditeľstvách Policajného zboru.

-	V oblasti súdnej ochrany

Najvyšší  súd SR a legislatívne odbory ministerstva spravodlivosti sa  v  procese vytvárania životných podmienok pre integráciu starších ľudí do aktívneho spolupôsobenia na rozvoji spoločnosti zúčastňovali na medzirezortnom pripomienkovom konaní a  úprave štátnej legislatívy týkajúcej sa práv a povinností starších ľudí. Rezort spravoslivosti podporuje projekty a programy zamererané na problematiku starších ľudí.

Rezort spravodlivosti  zabezpečoval  bezplatnú právnu pomoc pre občanov v občianskej, rodinnej, pracovno-právnej a správnej problematike so sídlom vo všetkých krajských mestách, ktorú využívali predovšetkým starší občania.

-	V oblasti hospodárstva

Z odpočtu plnenia  opatrení Národného akčného plánu zamestnanosti na roky 2002 a 2003 za rok 2002 najmä v I. pilieri - Zlepšenie zamestnateľnosti a v II. pilieri – Rozvoj podnikania vyplývajú predovšetkým tieto aktivity:

-	Navrhovať rekvalifikačné programy pre nezamestnaných tak, aby sa zlepšila ich prispôsobivosť k potrebám trhu práce. Z hľadiska cieľových skupín zamerať rekvalifikácie okrem iných aj na skupinu nezamestnaných starších ľudí. V rámci rekvalifikácie hľadať možnosti ako poskytnúť nezamestnanému zručnosti potrebné pre jeho uplatnenie na trhu práce a ako doplniť jeho vzdelanie, resp. zlepšiť pracovnú silu výcvikom, vzdelaním a pod.
-	V záujme posilnenia ochoty prijať aj zamestnanie na kratší pracovný čas, aplikovať overenie účinnosti súbehu mzdy a dávok sociálnej pomoci alebo podpory okrem iných aj  u starších ľudí 
-	Vypracovať model zriaďovania podnikov, ktorých hlavným zameraním by bola s využitím zahraničných skúseností reintegrácia dlhodobo nezamestnaných a starších občanov do pracovného procesu a rozvoj vidieckej zamestnanosti, najmä pre regióny s vysokou nezamestnanosťou a ponukou špecificky vzdelanej pracovnej sily.
	Od roku 2001 na zintenzívnenie práce s evidovanými nezamestnanými - staršími občanmi, ktorí patria do skupiny evidovaných nezamestnaných ťažko umiestniteľných na trhu práce, prebieha v rámci Programu individualizovaných služieb zamestnanosti projekt „Program podpory zamestnanosti občanov nad 50 rokov“. Zámerom projektu zabezpečovaného prostredníctvom jednotlivých okresných úradov práce je umožniť seniorom nad 50 rokov, ktorí stratili zamestnanie z organizačných dôvodov, preorientovať sa a sebarealizovať sa na trhu práce (s uprednostnením nezamestnaných seniorov evidovaných dlhšie ako 6 mesiacov). Sú to evidovaní nezamestnaní (EN) so skrytou diskrimináciou z dôvodu veku a rôznych zdravotných problémov, ktorí    odpracovali   v  mnohých   prípadoch  u  jedného   zamestnávateľa  10 - 20  a  viac  rokov a po ukončení pracovného pomeru nie sú schopní reagovať na rýchlo sa meniaci trh práce, resp. samostatne sa preorientovať na inú profesiu. 

Garantom projektu je Okresný úrad práce (OÚP) Piešťany  s počtom účastníkov zaradených do projektu 60 EN. 

V 2. etape sa do projektu zapojilo 9 OÚP s celkovým počtom účastníkov 906 evidovaných nezamestnaných starších nad 50 rokov, a to: OÚP Bratislava III s počtom 56 EN, OÚP Ilava (104), OÚP Trenčín (100), OÚP Zlaté Moravce (76), OÚP Liptovský Mikuláš (96), OÚP Detva (50), OÚP Zvolen (64), OÚP Kežmarok (150) a OÚP Sabinov (150 EN).

Z uvedeného vyplýva, že v rámci sociálno-ekonomického rozvoja sa naďalej vytvárajú podmienky pre zvýšenie kvality života všetkých obyvateľov Slovenskej republiky, tiež aj života starších ľudí v jednotlivých oblastiach.

V oblasti služieb poskytovanými staršími ľuďmi v rámci poradenstva malého a stredného podnikania je vedená evidencia, týkajúca sa externých poradcov. Podľa tejto evidencie pracuje pre jednotlivé regionálne poradenské a informačné centrá a podnikateľské inovačné centrá 75 externých poradcov. Z toho 5 poradcov je nad  vekovou hranicou 60 rokov, čo predstavuje približne 7% z celkového počtu v súčasnosti pôsobiacich externých poradcov.

V oblasti poradenstva dosiaľ nebol nadviazaný kontakt s Asociáciou seniorov. Program vzdelávania, školení a poradenstva pre vybrané skupiny záujemcov  o podnikanie nerozlišuje vek záujemcov o podnikanie, je otvorený pre všetky vekové kategórie, takže zo služieb poskytovaných v rámci tohto programu nie je vylúčená ani skupina seniorov.

Príprave budúcich podnikateľov z radov nezamestnaných sa taktiež venuje Komplexný vzdelávaco-poradenský program realizovaný Združením CEPAC Slovensko. V rámci tohto programu sa v r. 2001 zúčastnilo 528 evidovaných nezamestnaných, z toho zastúpená kategória nad 50 rokov  - 5%. Je však možné predpokladať, že približne rovnaké vekové zloženie účastníkov  bude aj za rok 2002.

Národný inšpektorát práce (ďalej len NIP), v oblasti inšpekcie práce podľa zákona        č. 95/2000  Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v hodnotenom období nebol aktívne zapojený do realizácie aktualizovaného Národného programu ochrany starších ľudí ani v jednej prezentovanej oblasti: sociálneho zabezpečenia a rodinnej politiky, zdravotnej starostlivosti, bývania, výchovy a vzdelávania, kultúry a mediálnej politiky, daní a poplatkov, dopravy, pôšt a telekomunikácií, bezpečnosti, súdnej ochrany, hospodárstva, pôdohospodárstva, životného prostredia, informačných systémov. 

      Úlohou inšpekcie práce je presadzovať ochranu zamestnancov pri práci. V právnom systéme Slovenskej republiky je ochrana zamestnancov pri práci riešená najmä prostredníctvom Zákonníka práce, zákona č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov a k nemu vydaných vykonávacích predpisov. 

Zabezpečenie trvalého plnenia úloh vyplývajúcich z "Integrovanej aproximačnej stratégie v kapitole životné prostredie", na ktorých sa podieľa aj rezort MH SR, vytvorí podmienky pre podporu ochrany životného prostredia, ktorá je súčasťou zdravého spôsobu života spoločnosti.

Realizácia bezbariérovej úpravy reštaurácií, hotelov a rekreačných zariadení Sekcia cestovného ruchu zmapovala zoznam bezbariérových zariadení cestovného ruchu na Slovensku. Predmetný zoznam bol v roku 2002 aktualizovaný a v spolupráci s Asociáciou organizácií zdravotne postihnutých občanov v Bratislave publikovaný pod názvom "Slovensko bez bariér".

-       V oblasti pôdohospodárstva

	V oblasti mediálnej politiky intervenčná poľnohospodárska agentúra SR prostredníctvom Samostatného agrárno – marketingového odboru v hodnotenom období zrealizovala kampane, ktorých cieľom okrem zvýšenia spotreby a predaja slovenských potravín je aj podpora zdravej výživy. V rámci marketingovej komunikácie sa uskutočnili nasledovné projekty:

-	Svetový deň vody – predmetom propagácie boli minerálne vody a nealkoholické  nápoje so zameraním na potrebu dodržiavania pitného režimu,
-	Mlieko na každý deň – propagované bolo mlieko a mliečne výrobky a syry s poukázaním na ich nedostatočnú konzumáciu vo vzťahu k osteoporóze (v rámci projektu sa 24. a 25. mája uskutočnil Festival syra a bryndze),
-	Hovädzie patrí na stôl – cieľom bolo zvýšenie konzumácie hovädzieho mäsa s poukázaním na jeho zdravotný význam.

Komunikácia sa uskutočnila prostredníctvom tlačových a elektronických médií, formou TV spotov, odvysielaním rozhovorov na danú problematiku, atď. Poukázaním na nesprávnu výživu sa sledoval cieľ zmeniť stravovacie návyky aj u starších ľudí. Potreba uvedomenia si nevyhnutnosti kvalitnej a plnohodnotnej výživy má značný vplyv na kvalitu prežitého života u populačne starších ročníkov. 
	Regionálne odbory Ministerstva pôdohospodársva SR prostredníctvom médií (tlač, rozhlas, televízia) pravidelne informujú verejnosť o celkových aktivitách rezortu a aktivitách na úrovni regiónu. Touto formou je zabezpečená spätná väzba v podobe reakcií, podnetov a námetov.
 
	V oblasti výchovy, vzdelávania a propagácie v rámci programu „Univerzita tretieho veku“ ukončí v tomto roku štúdium v odbore záhradníctvo 59 poslucháčov, 73 poslucháčov ukončí štúdium v treťom ročníku v roku 2003. V školskom roku 2002 – 2003 začína štúdium 54 poslucháčov, všetci v odbore záhradníctvo.   

	 Agroinštitút v Nitre usporiadal 10 dňový motivačný výcvik žien nad 45 rokov so zreteľom na podnikateľské aktivity na vidieku. 

	Zamestnanci regionálnych odborov Ministerstva pôdohospodársva SR v priebehu celého roka poskytujú starším osobám potrebné informácie a metodickú pomoc pri vysporiadaní vlastníckych vzťahov k pôde, ako aj pri riešení problémov pri určovaní povinnej osoby v zmysle zákona č. 229/1991 Zb. o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a inému poľnohospodárskemu majetku. Obdobnú pomoc poskytujú vedúci zamestnanci v lesnom hospodárstve v súvislosti s prenájmom poľnohospodárskej pôdy, odovzdaním a obhospodarovaním súkromných lesných pozemkov a činnosťou urbárskych spoločností. 

	Pri formulovaní koncepcie pomoci starším ľudom sa naďalej rozvíjala spolupráca s regionálnymi inštitúciami a samosprávnymi orgánmi (Jednota dôchodcov Slovenska, miestne úrady, poľnohospodárske subjekty). 
V oblasti sociálno – ekonomických podmienok zabezpečenie dostatočnej ponuky potravinárskych výrobkov, ktoré umožňujú správnu výživu obyvateľstva, vrátane starších ľudí, patrí medzi základné úlohy rezortu pôdohospodárstva.

K splneniu uvedenej stratégie prispel i program „Zdravá výživa pre zdravé srdce“, v rámci ktorého rezort odporúčal príslušným profesijným zväzom a združeniam, aby prostredníctvom manažmentu potravinárskych podnikov prijali kvalifikované opatrenia na inováciu výrobkov s nižším obsahom soli, tuku mliečneho alebo živočíšneho pôvodu, pekárenských výrobkov obohatených vitamínmi skupiny B, nízkoenergetických nealkoholických nápojov, mrazenej zeleniny a ovocia. 

	Väčšina poľnohospodárskych  organizácií poskytuje dôchodcom – svojim bývalým zamestnancom možnosť stravovania vo vlastných stravovacích zariadeniach s príspevkom zo sociálneho fondu. Ďalej poskytujú zľavnené služby ako napr. pomoc pri orbe, sejbe, zbere obilia a so zľavou umožňujú tiež kúpu poľnohospodárskych produktov. 

V štátnom podniku Západoslovenské vodárne a kanalizácie Bratislava, majú v Kolektívnej zmluve ustanovenie, podľa ktorého sa zamestnávateľ zaväzuje, že v prípade organizačných zmien neskončí pracovný pomer so zamestnancami, ktorým do dôchodkového veku chýba päť rokov (len ak to bude nevyhnutné). Zamestnancom pri prvom skončení pracovného pomeru, po nadobudnutí nároku na starobný dôchodok podnik poskytuje zvýšené odchodné vo výške jeho priemerného mesačného zárobku.   

Zlepšenie sociálno – ekonomických podmienok bývalých zamestnancov podniku Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. Banská Štiavnica rieši aj poskytovaním zľavnených služieb dôchodcom, bývalým zamestnancom podniku (zľavy až do 50 %), napr.: poskytovanie dopravy, mechanizmov, nákup štrkopiesku, palivového dreva v súlade s prevádzkovými a ekonomickými možnosťami podniku. 

Jednotlivé organizácie vodného hospodárstva poskytujú dôchodcom možnosť využívať podnikové rekreačné zariadenia za rovnakých podmienok ako ostatní zamestnanci a umožňujú im stravovanie vo vlastných stravovacích zariadeniach s príspevkom zo sociálneho fondu. 

Štátne podniky lesného hospodárstva v súlade s Kolektívnou zmluvou umožnili dôchodcom, bývalým zamestnancom (aj vdovám a vdovcom po nich) nákup palivového dreva so zľavou a dopravou do 30 km. 

Realizácia Národného programu ochrany starších ľudí v roku 2003

	Obdobne ako v roku 2002 je odporúčané naďalej venovať pozornosť uvedenej problematike a realizovať aktivity NPOSĽ, s prihliadnutím na organizačné zmeny v rezorte, v štyroch oblastiach:

1. v oblasti mediálnej politiky
2. v oblasti výchovy, vzdelávania a propagácie
3. v oblasti vedy a výskumu
4. v oblasti sociálno – ekonomických podmienok

-	V oblasti životného prostredia

Monitorovacie aktivity a informačné výstupy a služby Slovenského hydrometerologického ústavu (SHMÚ) sú orientované aj na širokú verejnosť, a teda aj starších ľuďí. Sú to predovšetkým informácie na webovej stránke  SHMÚ – denné aktuálne údaje o kvalite ovzdušia, správy o kvalite ovzdušia a podiele jednotlivých zdrojov na jeho znečisťovaní. Teletext  uvádza aktuálne priemerné údaje o kvalite ovzdušia monitorovaných oblastí. Informačné panely, umiestnené v Bratislave, Trenčíne, Banskej Bystrici, Žiline a Košiciach, poskytujú okrem údajov o kvalite ovzdušia aj informácie o meteorologickej a hydrologickej situácii. Medzi aktivity SHMÚ patrí aj každoročné hodnotenie, propagácia a oceňovanie záslužnej práce stoviek dobrovoľných pozorovateľov, prevažne dôchodcov, slúžiacej pre získavanie a šírenie informácií o stave životného prostredia.

Špecifickou aktivitou SHMÚ, orientovanou na starších ľudí, bolo iniciovanie založenia občianskej nadácie  „Klub seniorov hydrometeorologickej služby“ v roku 2000. Toto združenie vytvára platformu pre odborné a aj spoločenské aktivity starších ľudí . SHMÚ so združením spolupracuje a podporuje jeho aktivity.

V Správe  slovenských jaskýň zo sprístupnených jaskýň Slovenska je  bezbariérový prístup možný v Bystrianskej jaskyni. Z ostatných jaskýň je možné vybrať pre starších ľudí  tie, ktoré majú nenáročné prehliadkové trasy, akými sú Gombasecká jaskyňa, Važecká jaskyňa a Domica. Rozširovať bezbariérové prístupy v ďalších jaskyniach Slovenska neumožňujú ich prírodné danosti.
Slovenské múzeum ochrany prírody a jaskyniarstva v Liptovskom Mikuláši má bezbariérový vstup, ktorý umožňuje bezproblémový prístup starším ľuďom k exponátom v expozícii Minerály – výskyt využitie a ochrana, k výstavam, ktoré sa nachádzajú v suteréne múzea. Zároveň je bezbariérovým vstupom vybavená aj výstavná sieň v budove múzea na ul. 1. mája.

Sieť  náučných chodníkov a náučných lokalít patriaca do pôsobnosti  Štátnej ochrany prírody  SR obsahuje viaceré objekty, ktoré zodpovedajú požiadavkám bezbariérového prístupu. Svojím situovaním napr. na okrajoch miest, na vstupoch na trasu chodníka, v blízkosti komunikácie sú určené aj menej mobilným starším občanom. Patria sem napr. Náučný chodník Oravská priehrada, vstupný areál Náučného chodníka Šomoška, náučný chodník Donovaly – Šachtička. V októbri 2002 bolo v Rožňave sprístupnené Informačné stredisko ochrany prírody, ktoré je dostupné  všetkým vekovým kategóriám.

Slovenská agentúra životného prostredia v Banskej Bystrici v priebehu roka 2002 dobudovala SEV Drieňok Teplý Vrch. Súčasťou stavebných prác vykonávaných na objekte bol aj zámerov v čo najväčšom rozsahu naplniť ustanovenia vyhlášky MŽP SR č. 192/1994    Z. z. o všeobecných technických požiadavkách na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu. Po vykonaní úprav je spomínaný objekt bezbariérovo prístupný v rozsahu celého prízemia, ďalej  je  prístupná časť krytého bazénu, sauny a relaxačného strediska. SEV Drieňok pre ľudí s obmedzenou schopnosťou pohybu poskytuje stravovacie, relaxačné, v obmedzenej miere aj ubytovacie služby.

V zoologickej záhrade Bojnice sú postupne zavádzané bezbariérové vstupy – takto bol riešený rekonštruovaný pavilón opíc.

Do budovy ŠGÚDŠ v Mlynskej doline je bezbariérový prístup. Geologické zbierky vystavené v priestoroch ústavu si môžu prezrieť aj starší občania a občania so zdravotnými ťažkosťami.

Štátna ochrana prírody SR v B.Bystrici ponúkala bezplatne   vzdelávacie aktivity z oblasti ochrany prírody. Náležitý priestor venovala prednáškovým aktivitám určeným starším ľuďom. Boli to napríklad v júni 2002 II. krajský zraz turistov seniorov, ktorý sa uskutočnil v NP Muránska planina, na ktorého príprave participovala aj Správa národného parku prednáškou o činnosti správy a pripravenou exkurziou po národnom parku. 
Štátna ochrana prírody SR každoročne organizuje stretnutia seniorov slovenskej ochrany prírody v tomto roku boli uskutočnené v septembri 2002 na Kráľovej studni pod Krížnou.
 Slovenské banské múzeum v Banskej Štiavnici poriadalo v roku 2002 besedy pre starších ľudí, a to v kluboch dôchodcov v Banskej  Štiavnici a Banskej Belej. Dôchodcovia a telesne postihnutí majú vo všetkých expozíciách a výstavách múzea zľavy na vstupnom.

Zoologická záhrada Bojnice  realizovala celý rad opatrení a podujatí pre široký okruh návštevníkov, t. j. i starších ľudí, dôchodcov, invalidov, ktorým bolo poskytované zľavnené vstupné. Boli pripravené projekty a podujatia pre starobných dôchodcov v Klube dôchodcov Bojnice  a pre nevidiacich a slabozrakých  členov Únie nevidiacich a slabozrakých  a Zväzu invalidov Slovenska.  

-	V oblasti informačných systémov

Štatistický úrad SR sa podieľa na realizácii Národného programu ochrany starších ľudí štatistickými zisťovaniami a spracovávaním materiálov, publikácií a analýz týkajúcich sa informácií o „starších“ ľuďoch.

	V rámci svojho informačného systému ŠÚ SR zabezpečuje plnenie úloh uvedených v Národnom programe ochrany starších ľudí. 

Z demografickej štatistiky boli spracované a publikované materiály týkajúce sa vekového zloženia obyvateľstva SR podľa pohlavia a päťročných vekových skupín k 1. 7. a k 31. 12.2001. Rôznym užívateľom boli poskytované údaje o vývoji obyvateľstva v poproduktívnom veku z novej prognózy vývoja obyvateľstva SR do roku 2025, pre potreby sociálnych a zdravotných poisťovní boli spracované výpočty nádeje na dožitie, tzv. stredná dĺžka života a užívateľom podľa potrieb boli poskytované aj ďalšie informácie, napr. o vekovej štruktúre obyvateľstva podľa národnosti a pod.

Publikácie:
1. Vekové zloženie obyvateľstva SR v roku 2001, Ročenka ŠÚ SR
2. Vývoj obyvateľstva SR v roku 2001
3. Úmrtnostné tabuľky SR za rok 2001
4. Stav a pohyb obyvateľstva v SR v roku 2001
5. Prognóza vývoja obyvateľstva v SR do roku 2025

 ŠÚ SR každoročne vykonáva štatistické zisťovanie o zariadeniach sociálnych služieb, v  ktorého rámci sú sledované zariadenia pre starších ľudí. Podľa zriaďovateľa, druhu zariadenia a poskytovanej formy sociálnych služieb sú sledované počty zariadení, ich kapacita, obyvatelia, príjmy, výdavky a počty zamestnancov v členení na kraje, okresy a obce. Výsledky zisťovania sú publikované v samostatnej publikácii Zariadenia sociálnych služieb v SR.

    	Údaje o počte dôchodcov, počte vyplatených dôchodkov a výdavkoch na dôchodkové dávky získavané z informačného systému Sociálnej poisťovne sú štvrťročne publikované v Správe o základných vývojových tendenciách v hospodárstve pre vládu SR a ročne publikované v publikácii Vybrané ukazovatele zo sociálneho zabezpečenia, v Ročenke ŠÚ SR, publikácii Trendy sociálneho vývoja a Regionálne porovnania, v členení za SR, kraje a okresy.

Údaje o vyplatených dávkach nemocenského poistenia a vyplatených štátnych sociálnych dávkach získavané z informačného systému Sociálnej poisťovne a MPSVR SR sú štvrťročne publikované v Správe o základných vývojových tendenciách v hospodárstve pre vládu SR a ročne publikované v publikácii Vybrané ukazovatele zo sociálneho zabezpečenia, v Ročenke ŠÚ SR a v publikácii Trendy sociálneho vývoja v SR. 

V oblasti zamestnanosti a nezamestnanosti boli MPSVR SR pravidelne štvrťročne poskytované údaje z výberových zisťovaní pracovných síl v SR. Boli v nich aj informácie o počtoch a štruktúre pracujúcich a nezamestnaných v osobách triedené podľa pohlavia a veku.

Publikácie: 
1.Výsledky výberového zisťovania pracovných síl za .... štvrťrok 2002

V rámci štatistiky rodinných účtov sa pravidelne štvrťročne zverejňujú údaje o štruktúre peňažných príjmov a výdavkov domácnosti v SR. Jednou z vyčlenených skupín domácností sú aj domácnosti dôchodcov bez ekonomicky aktívnych členov.

Publikácie:
1. Štruktúra, príjmy a výdavky domácností (v štvrťročnej periodicite)
2. Príjmy, výdavky a spotreba domácností SR v roku 2001

Výskumný ústav práce, sociálnych vecí a rodiny, Bratislava, vypracoval štúdie:

A/ v súvislosti s realizačnou fázou reformy poistného systému v sociálnej sfére
B/ v súvislosti s prípravou koncepcie prekonávania exklúzie a chudoby:
C/ v súvislosti s analýzami dopadov opatrení na životnú úroveň obyvateľstva:
D/ v súvislosti s uplatnením starších zamestnancov na trhu práce:

-    V oblasti  zahraničných vecí

V oblasti zahraničných vecí sú z úrovne rezortu zahraničných vecí permanentne koordinované aktivity Slovenskej republiky smerom k príslušným orgánom OSN a ostatným medzinárodným inštitúciám, sprostredkováva kontakty a zabezpečuje  materiály, dokumenty a informácie o podujatiach a zasadnutiach  v rámci OSN, venované problematike starších ľudí, medzi odborným gestorom Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR  a orgánmi OSN v New Yorku.

V roku 2002 sa Ministerstvo zahraničných vecí SR zúčastňovalo na prípravách svetových konferencií, ako aj regionálnych podujatí vyplývajúcich z implementácie záverov globálnych procesov  so zameraním na problematiku starších ľudí.

Išlo predovšetkým o agendu súvisiacu s podujatiami, akým bolo 2. svetové zhromaždenie o starnutí, ktoré sa konalo 8. až 12. 4.2002 v Madride. Prostredníctvom Slovenskej misie pri OSN bola zabezpečená účasť na zasadaniach Komisie pre sociálny rozvoj v New Yorku, ktorá slúžila ako prípravný výbor pre uvedené podujatie. Jeho cieľom bolo celkové zhodnotenie záverov 1. svetového zhromaždenia o starnutí (Viedeň v roku 1982) a prijatie revidovaného Akčného plánu a dlhodobej stratégie o starnutí so zreteľom                    na sociálnu, kultúrnu, ekonomickú a demografickú realitu 21. storočia, s osobitným dôrazom na potreby a perspektívy rozvojových krajín. 

Ďalšími podujatiami boli, v dňoch 11. až 13. 9.2002 ministerská konferencia        o starnutí, ktorá sa konala v Berlíne v rámci EHK; v októbri až decembri 2002 to bolo 57. Valné zhromaždenie OSN, kde v rámci jednotlivých bodov III. výboru boli prerokované otázky súvisiace s problematikou starších ľudí a prijaté príslušné rezolúcie. Problematika starších ľudí rezonovala aj na zasadaniach iných organizácií, akým bolo zasadanie Svetového zdravotníckeho zhromaždenia v máji 2002, ktoré bolo venované zdraviu v kontexte starnutia obyvateľstva. Uvedenej konferencie sa zúčastnil minister práce, sociálnych vecí a rodiny.

Ministerstvo zahraničných vecí SR je naďalej pripravené v prípade potreby podieľať sa na sprostredkovaní materiálov, dokumentov a informácií, prípadne monitorovaním, akým spôsobom je riešená problematika ochrany starších občanov v iných, najmä členských krajinách Európskej únie. 

Aktualizácia

Globálnym záväzkom vyplývajúcim z Medzinárodného akčného plánu o starnutí je zosúladiť opatrenia a úvahy v problematike starnutia vo všetkých oblastiach  politiky s cieľom vypracovať koordinovanú a integrovanú politiku zohľadňujúcu rovnosť pohlaví, ktorá zosúladí spoločnosť a ekonomiku s demografickými zmenami.  Uvedené sa týka rovnakou mierou zdravotníctva, sociálnej ochrany, trhu práce, či oblasti vzdelávania, kultúry.

Revidovaný akčný plán  o starnutí opakovane potvrdil  princípy a odporúčania Medzinárodného akčného plánu o starnutí schváleného Valným zhromaždením OSN v roku 1982 počas Prvého svetového summitu o starnutí a základné princípy OSN pre starších ľudí, prijaté Valným zhromaždením OSN v roku 1991 – princíp nezávislosti, zodpovednosti, participácie, dôstojnosti a sebarealizácie. 

Národný program ochrany starších ľudí bol vypracovaný jednotlivými rezortmi, ústrednými orgánmi štátnej správy v spolupráci s mimovládnymi organizáciami, či verejnoprospešnými inštitúciami, a to v súlade so schválenými odporúčaniami a opatreniami Medzinárodného akčného plánu o starnutí. 

V tejto súvislosti odvolávajúc  a rešpektujúc  rezolúciu OSN, ktorá bola prijatá počas Druhého svetového summitu o starnutí odporúčame jednotlivým zainteresovaným rezortom a ostatným ústredným orgánom štátnej správy zapracovať odporúčania revidovaného Medzinárodného akčného plánu o starnutí do svojich politík. Odporúčania uvedeného akčného plánu sa musia premietnuť do konkrétnych aktivít, koncepcií, a to tak na národnej úrovni, ako aj na medzinárodnej, v rámci zahraničnej spolupráce. Aj napriek komplexu reforiem prebiehajúcim v našej krajine musí problematika ochrany starších ľudí rezonovať vo všetkých oblastných politikách.

Jednotlivé rezorty v rámci plnenia úlohy B. 1. uznesenia vlády SR č. 325 z 11. apríla 2001 k súhrnnej správe o realizácii Národného programu ochrany starších ľudí predložili aktualizáciu národného programu z hľadiska svojej pôsobnosti ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny. V prevažnej miere novonavrhované opatrenia zo strany jednotlivých rezortov boli len určitým spresnením a rozšírením prijatých opatrení v rámci národného programu.  

Viaceré participujúce rezorty nenavrhli v rámci svojej pôsobnosti nové opatrenia, strategické ciele zásadného charakteru,  nakoľko prijaté všeobecné zásady a princípy plne vystihujú potrebné smerovanie v oblasti ochrany starších ľudí. V tejto súvislosti je však nevyhnutné zdôrazniť  potrebu ich zodpovedného napĺňania a rešpektovania. 

Od 1. januáru 2002 nadobudol účinnosť zákon č. 416/2001 Zz. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky v znení neskorších predpisov. Z uvedeného dôvodu väčšia časť kompetencií v oblasti ochrany starších ľudí prešla do samosprávnej pôsobnosti obcí a samosprávnych krajov a to vo viacerých oblastiach (kultúra, sociálne veci, bývanie a regionálny rozvoj,  atď). Vzhľadom na skutočnosť, že Národný program ochrany starších ľudí je prezentáciou komplexnej celospoločenskej prezentácie je nevyhnutné, aby na jeho napĺňaní a realizácii participovali aj obce a jednotlivé samosprávne kraje. 

V tejto súvislosti je potrebné oboznámiť jednotlivé obce a samosprávne orgány s uvedeným programom a vyzvať ich  k plneniu prijatých zásad a princípov národného programu. Z hľadiska ich vecnej kompetencie je potrebné rozpracovať uvedené zásady a princípy na miestne a regionálne podmienky v oblasti sociálneho, ekonomického a kultúrneho rozvoja územia. Zároveň uvedený vládny dokument môže byť určitým vodítkom pri tvorbe regionálnej politiky v oblasti ochrany starších ľudí.

Zároveň je v tejto súvislosti potrebné vyzdvihnúť princíp fungovania komunity, ktorý umožňuje efektívnejšie zmapovanie potrieb občanov v oblasti potreby jednotlivých služieb a pomoci spoločnosti, vyššiu spoluúčasť občanov pri plánovaní služieb, a tiež ich efektívnu verejnú kontrolu. 

Vzhľadom na posilnenie pôsobnosti a zodpovednosti obcí a samosprávnych krajov v jednotlivých oblastiach je potrebné rozvíjať najmä regionálnu politiku vo forme  tzv. komunitných služieb. Model komunitných služieb, ako cieľové koncepčné riešenie predstavuje spektrum zdravotníckych, sociálnych a ďalších služieb poskytovaných občanom určitej komunity. Tieto služby dopĺňajú na jednej strane primárnu starostlivosť a na druhej strane sú určitou alternatívou špecializovaných služieb a inštitucionálnej starostlivosti. Ich prvoradým cieľom je poskytovať starostlivosť v domácom prostredí a čo najdlhšie umožniť starším občanom zotrvať v komunite, a to i pri závažných zdravotných postihnutiach alebo chronickom ochorení. 

Rozvinutie modelu  komunitných služieb v rovine  koncepčnej ako aj v rovine realizačnej a nevyhnutnosť podpory ďalších transformačných zámerov rozvoja sociálnych služieb v podmienkach SR musí reagovať na novú stratégiu Európskej únie v oblasti sociálnej politiky. Táto je založená na vytváraní rovnakých príležitostí v spoločnosti a podpore ohrozených skupín obyvateľstva tak, aby nedochádzalo k ich sociálnemu vylúčeniu a nezvyšovalo sa riziko spoločenských konfliktov. V záujme naplnenia vyššie uvedených transformačných zámerov je v návrhu uznesenia vlády SR uložené uplatňovať vyčlenenie účelových prostriedkov v rámci kapitoly MPSVR SR na podporu projektov transformácie sociálnych služieb. Tieto sa stanú východiskom pre vytvorenie legislatívneho rámca pre podporu rozvoja sociálnych služieb, zabezpečenie kvality sociálnych služieb, ich dostupnosť a efektívnosť systému ich poskytovania a humanizáciu ich poskytovania. Z hľadiska požiadavky humanizácie sociálnych služieb ide o podporu rešpektovania dôstojnosti, individuálnych práv a oprávnených potrieb užívateľov, aktívnu podporu ich sebestačnosti a nezávislosti s akcentom na prirodzené rodinné prostredie prepojené na sieť podporných sociálnych služieb. 

V záujme zabezpečenia kvalitnej starostlivosti starším občanom je potrebné rozvinúť najmä nové druhy špecializovaných sociálnych služieb s ich novým vnútorným obsahom s cieľom zabránenia sociálnemu vylúčeniu. 

Model komunitných služieb možno prezentovať ako prepojenie poskytovania starostlivosti v domácom prostredí s inštitucionálnou starostlivosťou poskytovanou v nevyhnutnej miere na nevyhnutne potrebný čas. Komplex komunitnej služieb tvoria napr. centrá komunitnej rehabilitácie – komplex prepojenia inštitucionálnej starostlivosti s terénnymi službami, sociálnych služieb a zdravotnej starostlivosti, systém núdzového volania, systém domácej signalizácie, denné a nočné stacionáre, komunitné ošetrovateľské zariadenia, zariadenia opatrovateľskej služby, chránené bývanie, spoločné bývanie pre občanov s demenciou, hospice, azylové zariadenia.

Podporou realizačnej roviny Národného programu ochrany starších ľudí je aj možnosť subjektov pôsobiacich v danej problematike získať finančné prostriedky na realizovanie aktivít zameraných na podporu ochrany starších ľudí z výťažku lotérií a iných podobných hier. Základnou ideou pre rozdelenie zdrojov z výťažku lotérií a iných podobných hier v roku 2003 je podpora aktivít subjektov, ktoré začali svoju transformáciu, podpora skvalitnenia služieb klientom, aktivít v rámci Európskeho roka ľudí so zdravotným postihnutím, podpora osvety reformy dôchodkového systému, zvyšovanie spoločenského uvedomenia v oblasti ľudských práv, predchádzanie akýmkoľvek formám sociálneho vylúčenia, podpora sociálnej inklúzie.

V rámci poskytnutia  prostriedkov z výťažku lotérií a iných podobných hier podporovať projekty je ďalej jednou významnou prioritou podpora spoločných projektov MPSVR SR a MZ SR zameraných na riešenie prierezovej problematiky sociálnych a zdravotníckych služieb.

V roku 2003 Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vyhlásilo ako jednu z priorít pre poskytnutie dotácie zo štátneho rozpočtu podporu projektov občianskych združení na realizovanie úloh vyplývajúcich  z Národného programu ochrany starších ľudí. 
Uvedeným sa podporuje realizačná rovina Národného programu ochrany starších ľudí.

V záujme poskytovania kvalitných sociálnych služieb sa systém hodnotenia kvality – stanovenie základných podmienok, ktoré budú musieť spĺňať všetci poskytovatelia služieb podľa individuálnych potrieb užívateľov služieb. Cieľom zavedenia štandardov sociálnych služieb je okrem zabezpečenia základnej úrovne kvality sociálnych služieb snaha neobmedzovať rozvoj druhovej rozmanitosti novo vznikajúcich typov sociálnych služieb s dôrazom na aktuálny stav v sociálnych službách s dôrazom čo najviac sa priblížiť konkrétnym potrebám ľudí, ktorí sociálne služby využívajú. Štandardy znamenajú požiadavky na poskytovanie kvalitných služieb a zároveň zavedenie štandardov môžeme vnímať ako jeden z pilierov v procese transformácie sociálnych služieb.

Vo vzťahu k starším občanom rezonuje najmä požiadavka koordinácie a previaznosti sociálnej a zdravotnej starostlivosti poskytovanej v prirodzenom prostredí rodiny, obce či komunity, pokiaľ je to vzhľadom na povahu, charakter a stupeň zdravotného postihnutia a jeho vonkajšie prejavy možným riešením.

Vysoká celková úroveň zdravotného stavu populácie je nevyhnutná pre ekonomický rast a rozvoj spoločnosti. Svetová zdravotnícka organizácia definuje zdravie ako stav úplnej fyzickej, duševnej a sociálnej pohody, nielen ako absenciu ochorení. Dosiahnutie staroby v dobrom zdraví a pohode vyžaduje individuálne úsilie počas celého života. Jednotlivci sú zodpovední za zachovanie zdravého životného štýlu, spoločnosť zodpovedá za vytvorenie podporného prostredia. takmer vo všetkých krajinách sveta prebieha epidemiologická transformácia, ktorá naznačuje posun z prevahy infekčných ochorení na prevahu chronických a degeneratívnych ochorení.

Realizácia preventívnych programov zameraných na včasnú diagnózu a liečbu závažných ochorení, ktorých realizácia  preventívne zvyšuje kvalitu života starších ľudí a tiež predlžuje ich vek dožitia. V tejto súvislosti v roku 2003 vyčlenilo Ministerstvo zdravotníctva SR finančné dotácie z výnosov lotérií a iných podobných hier pre nasledovné programy:  
l. Pokračovanie plnenia Národného programu prevencie rakoviny hrubého čreva a konečníka na všetkých úrovniach  poskytovateľov zdravotnej starostlivosti,  ktorí sú realizátormi programu. Umožniť jeho realizáciu zabezpečením financovania a úpravou  pripravovaných právnych predpisoch.
2. V rámci kardiovaskulárneho programu zahájiť v roku 2003 realizáciu projektu  Diagnostiky, depistáže a liečby familiárnej hypercholesterolémie v SR, ktorého cieľom je znížiť priemerný vek nástupu ischemickej choroby srdca a znížiť počet fatálnych príhod  u pacientov s familiárnou hypercholesterolémiou. 
3. Osobitným financovaním a zriadením dvoch kardiocentier ( v Banskej Bystrici a v Košiciach) podporovať realizáciu kardiovaskulárneho programu, zameraného na intenzívnu a intervenčnú kardiologickú a kardiochirurgickú liečbu, čím sa zvýši jej kvalitu a dostupnosť
4. Osobitným financovaním  zabezpečovať naďalej  včasnú diagnostiku a liečbu onkologických ochorení, zabezpečiť v pripravovaných právnych predpisoch jej plnú úhradu zo zdravotného poistenia.
5. Plniť úlohy Národného diabetologického programu, ktorý sa začal realizovať v druhom polroku 2002. Program     predstavuje prevenciu a liečbu ochorenia, ktoré predstavuje jednu z hlavných príčin smrti, invalidizácie a vysokých nákladov na zdravotnú starostlivosť pacientov s diagnózou diabetes  vo väčšine krajín sveta. Úlohou programu je snaha predchádzať ochoreniu a u postihnutých pacientov dosiahnuť dožitie   v najvyššej možnej kvalite.  

V oblasti zdravotníctva sa v roku 2003 bude pokračovať v rozvoji paliatívnej starostlivosti v SR. V tejto súvislosti je potrebné  vyriešiť spôsob financovania paliatívnej starostlivosti a sieť hospicov v zdravotníckych zariadeniach v SR. Z výnosov lotérií a iných podobných hier bude Ministerstvo zdravotníctva SR financovať v roku 2003  občianske združenia, ktoré realizujú hospicovú starostlivosť. V nasledujúcom období plánuje  rezort zdravotníctva zriadiť 550 lôžok pre paliatívnu starostlivosť. Polovica z nich bude zriadená v príslušných oddeleniach štátnych a neštátnych zdravotníckych zariadení ( napr. onkológia, geriatria ). Druhá polovica bude zriadená v štátnych i neštátnych hospicových  zariadeniach.

	S dôrazom na potrebu funkčnej regionálnej politiky je potrebné zlepšiť koordináciu zdravotníckej starostlivosti, dlhodobej starostlivosti, sociálnych služieb a ostatných verejných služieb.

V nasledujúcom období je potrebné zamerať pozornosť v oblasti vzdelávania na potrebu rozširovania vzdelávacích príležitostí a programov v oblasti geriatrie a gerontológie jednak pre profesionálov, ktorí pracujú so staršími ľuďmi, ako aj pre ostatných zamestnancov, ktorí pracujú so staršími ľuďmi napr.  dobrovoľníci, zamestnanci VPP, ktorí tiež potrebujú prístup k informáciám a základnému výcviku v poskytovaní starostlivosti o starších ľudí.

Dôležitou súčasťou kvality života starších ľudí je ochrana pred všetkými formami zlého zaobchádzania. Fenomén zlého zaobchádzania so staršími ľuďmi sa prejavuje vo viacerých formách, môže ísť napr. o fyzické ubližovanie, psychologické ubližovanie, ekonomické zneužívanie, sexuálne zneužívanie a  zanedbávanie. Vo vzťahu k starším ľuďom rezonuje najmä potreba vytvorenia mechanizmov na prevenciu a zabránenie „zlému zaobchádzaniu“, vytvorenie náležitých materiálnych a personálnych podmienok pre poskytovanie kvalitnej pomoci starostlivosti, dôsledne rešpektujúcej ľudské práva v ich najširšom ponímaní.

Ochranu starších ľudí pred zlým zaobchádzaním je potrebné riešiť výchovou, budovaním informačných centier a odtabuizovaním  uvedeného problému. Na problematiku zlého zaobchádzania so staršími ľuďmi odborníci často ani nepomyslia. V tejto súvislosti je potrebné zabezpečiť preškoľovanie personálu v uvedenej problematike, aby dokázal rozpoznať indikátory rôznych typov zlého zaobchádzania so staršími ľuďmi. Za podstatné považujeme aj všeobecné odtabuizovanie uvedenej problematiky jednak v spoločnosti celkovo, ako aj odstránenie ostychu o tomto probléme hovoriť zo strany postihnutých a ich rodín, komunity, poskytovateľov služieb. Zároveň je nevyhnutné odstrániť neprofesionálny postup a komunikáciu zo strany personálu vo vzťahu k starším občanom v prípade poskytovania starostlivosti starším občanom v podmienkach ZSS pri dôslednom rešpektovaní a vynutiteľnosti dodržiavania základných ľudských práv a slobôd občana v podmienkach poskytovanej starostlivosti. Dôležitou úlohou je v rámci osvetovej činnosti zdôrazňovať ohlasovaciu povinnosť občanov, pokiaľ ide o násilie páchané na starších ľuďoch vo všetkých jeho formách a podobách a tým zvýšenie občianskej participácie na elimináciu fenoménu „zlého zaobchádzania“ so staršími ľuďmi.

V tejto súvislosti podporovať je potrebné podporovať rozvoj a poskytovanie služieb cestou  sociálnej prevencie, sociálneho poradenstva  a predovšetkým rozvinutím systému sociálno-právnej ochrany orientovanej na pomoc starším ľuďom žijúcim v prirodzenom rodinnom prostredí.

Z hľadiska gestorskej pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny v oblasti ochrany starších ľudí navrhujeme zriadenie medzirezortnej pracovnej skupiny, ktorej cieľom by bolo prehodnotenie revidovaných odporúčaní medzinárodného akčného plánu o starnutí, monitorovanie a iniciovanie uplatňovania zásad a princípov Národného programu ochrany starších ľudí na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, zabezpečenie efektívnejšej medzirezortnej spolupráce. Do medzirezortnej pracovnej skupiny by boli prizvaní aj zástupcovia mimovládnych organizácií a zástupcovia samosprávnych orgánov.

Záverom opakovane zdôrazňujeme potrebu zriadenia koordinačného mechanizmu v oblasti tvorby komplexnej politiky ochrany starších ľudí. Uvedená výzva vychádza z odporúčania Rezolúcie OSN č.52/80, v ktorej OSN odporučilo svojim členským štátom vytvoriť národné koordinačné mechanizmy pre uvedenú problematiku. Navrhovaný koordinačný výbor by sa trvalo a dlhodobo zaoberal otázkami postavenia a ochrany starších ľudí, ktoré majú prierezový a širokospektrálny charakter s nevyhnutnosťou koordinácie v záujme dosiahnutia racionálnych a efektívnych riešení. 

Záver

Jedným z cieľov sociálno - ekonomického rozvoja Slovenskej republiky je  vytvorenie vekovo integrovanej spoločnosti, v ktorej sa odstraňuje diskriminácia a nedobrovoľná veková segregácia.

Hlavnou výzvou nového milénia je zlepšiť kvalitu života. Kvalita života závisí od zdravotného stavu, výšky príjmov, miery osobnej slobody a fungovania sociálnych vzťahov v spoločnosti. Aj v Slovenskej republike podobne ako aj v ostatných krajinách s transformujúcou sa ekonomikou sa  v posledných desaťročiach prehĺbili rozdiely medzi jednotlivými sociálnymi skupinami, medzi ktoré patrí aj populačná skupina starších občanov.

Miera úspešnosti reformných spoločenských zmien v oblasti ochrany starších ľudí v mnohom závisí na výbere potrebných stratégii v oblasti zamestnanosti, dôchodkového zabezpečenia, zdravotníctva a  od podpory sociálnej kohézie, t. j. od rozpracovania celkovej politiky starnutia v Slovenskej republike.

Sociálna politika vlády SR predpokladá čo najširší konsenzus v otázkach zvýšenia osobnej participácie a zodpovednosti občanov za vlastný osud. 

V závere uvedeného materiálu nie je možné nespomenúť, že napriek tomu, že jednotlivé opatrenia Národného programu ochrany starších ľudí sú zamerané na kvalitu života staršieho občana, nezaväzujú v dostatočnej miere jednotlivé rezorty k napomáhaniu a zmierňovaniu makroekonomických rizík a dopadov jednotlivých reformných krokov na kvalitu života staršieho občana. 

Uvedená skutočnosť, podobne ako v predchádzajúcom hodnotenom období vedie k nespokojnosti, k prehlbovaniu chudoby v skupine starších ľudí a k znižovaniu kvality ich života.

Napriek zrealizovaným mnohým pozitívnym opatreniam uvádzaných v predkladanej správe, boli aj v tomto hodnotenom období prijaté kroky, ktoré nie v dostatočnej miere zohľadňujú obmedzené možnosti staršieho občana. Ide predovšetkým o systémové opatrenia zo strany jednotlivých rezortov.

Zo strany spoločnosti je stále v nedostatočnej miere napĺňaný a uplatňovaný princíp subsidiarity, ktorý je založený predovšetkým na preferencii princípu svojpomoci a zodpovednosti občana, jeho rodiny, komunity za riešenie vzniknutej situácie. Uvedené vyplýva aj zo skutočnosti, že klesá stabilita rodiny, nerevitalizuje sa jej postavenie a úlohy,  nie je v dostatočnej miere rozvinutý systém verejných služieb z úrovne regiónu, absentujú mobilné terénne služby, nepreukazuje sa dostatočná podpora realizovaniu sociálnej  prevencie, sociálneho poradenstva, či sociálno-právnej ochrany vo vzťahu k starším ľuďom.
 
	V súčasnosti najvýznamnejším faktorom ovplyvňujúcim úroveň, rozsah a dostupnosť služieb pre starších ľudí je problematika finančného zabezpečenia resp. zdrojového krytia poskytovania jednotlivých služieb.

Opakovane v závere predkladaného materiálu zdôrazňujeme potrebu zriadenia koordinačného mechanizmu v oblasti tvorby komplexnej politiky ochrany starších ľudí. Uvedená výzva vychádza z odporúčania Rezolúcie OSN č.52/80, v ktorej OSN odporučilo svojim členským štátom vytvoriť národné koordinačné mechanizmy pre uvedenú problematiku. Navrhovaný koordinačný výbor by sa trvalo a dlhodobo zaoberal otázkami postavenia a ochrany starších ľudí, ktoré majú prierezový a širokospektrálny charakter s nevyhnutnosťou koordinácie v záujme dosiahnutia racionálnych a efektívnych riešení. 

Predlžovanie dĺžky života prináša so sebou otázku ako pridať nadobudnutým rokom viac kvality. Je to príležitosť pre svet ako celok na zmenu doterajšieho prístupu k starším občanom.