MINISTERSTVO ZDRAVOTNÍCTVA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY
__________________________________
Číslo:  

Materiál na rokovanie 
Legislatívnej rady vlády 
Slovenskej republiky 

N á v r h

vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na prevádzku zdravotníckych zariadení z hľadiska ochrany zdravia											                                                                

Podnet:

§  33 ods. 13 písm. b) zákona č. ……/2005 Z.z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov		Obsah materiálu:

1.	Návrh vyhlášky

Predkladá:

Rudolf Zajac
minister zdravotníctva
Slovenskej republiky

Bratislava 30. júna 2005 

VYHLÁŠKA
Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky
z .............,

ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na prevádzku zdravotníckych zariadení z hľadiska ochrany zdravia

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky podľa §  33 ods. 15 písm. b) zákona č. ……/2005 Z.z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov ustanovuje:
Účel vyhlášky
§ 1
Touto vyhláškou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na prevádzku zariadení poskytujúcich zdravotnú starostlivosť (ďalej len zariadenie) z hľadiska ochrany zdravia a o opatreniach na predchádzanie nozokomiálnym nákazám.
Príjem pacientov
§ 2
(1) Príjem pacientov do zariadení vrátane lekárskeho vyšetrenia a odberu biologického materiálu možno vykonávať len v priestoroch na to určených.
Priestor na odber biologického materiálu sa vyčleňuje aj v ambulantných zariadeniach.
(2) Vrchné časti odevu pacientov sa ukladajú na miesto na to určené. Na pracoviskách intenzívnej starostlivosti nemožno ukladať civilný odev a obuv pacientov na izbách.
(3) Prijímajúci lekár lôžkového zdravotníckeho zariadenia 

a) zistí a do zdravotnej dokumentácie zaznačí informácie o pacientovi, dôležité pre možný vznik nozokomiálnej nákazy, 
vrátane epidemiologickej a cestovateľskej anamnézy.  U detí do 15 rokov zaznamená očkovanie, vykonané v rámci povinného pravidelného očkovania, 
b) pri vyšetrovaní a ošetrovaní pacienta používa bariérovú ošetrovacia techniku, pri podozrení z prenosného ochorenia  zabezpečí jeho izoláciu na danom oddelení alebo  umiestnenie v zariadení určenom na hospitalizáciu osôb chorých na prenosné ochorenia,
c) pri zistení kolonizácie alebo infekcie multirezistentným mikroorganizmom vyznačí nález zreteľne do zdravotnej dokumentácie pacienta, do prepúšťacej správy a zároveň hlási orgánu verejného zdravotníctva. Súčasne zabezpečí na pracovisku príslušné protiepidemické opatrenia.

(4) Prijímajúci lekár zariadenia pri rozhodovaní o umiestnení pacienta na oddelení zariadenia (ďalej len "oddelenie") vychádza aj z epidemiologických hľadísk.

(5) Po prijatí do zariadenia sa pacient umiestni na dekontaminované lôžko. Pacientovi sa poskytne dekontaminovaná bielizeň, dekontaminované predmety a úložné priestory. Súčasťou prijatia pacienta je aj hygienická očista primeraná jeho zdravotnému stavu.
§ 3
Pracovníci zariadení vstupujú do izieb pacientov a iných priestorov  určených na vyšetrovacie a liečebné výkony len v osobných ochranných pracovných prostriedkoch s výnimkou prípadov, v ktorých zdravotný stav pacienta vyžaduje poskytnutie zdravotnej starostlivosti bez meškania. 
§ 4
Ošetrujúci lekári v zariadeniach ambulantnej zdravotnej starostlivosti postupujú podľa §2 ods.3.

Zásady pri ošetrovaní pacientov
§ 5
(1) Pracovníci zariadení pri ošetrovaní pacientov:
a) používajú čisté osobné ochranné pracovné prostriedky určené na prácu na vlastnom pracovisku. Pracoviskom sa rozumie ambulancia, oddelenie alebo jeho špecializovaný úsek. Pri práci na inom pracovisku používajú len osobné ochranné pracovné prostriedky tohto pracoviska. Nenosia na rukách prstene a iné šperky. Nechty majú primerane ostrihané a nenalakované.
b) chránia sa ochranným odevom pred znečistením alebo kontamináciou biologickým materiálom. Pri činnosti, pri ktorej môže dôjsť k uvoľňovaniu kontaminovaných telesných tekutín, používajú nepremokavý odev,

c) vykonávajú vyšetrovacie a liečebné výkony až po umytí rúk. Dezinfekciu rúk vykonávajú pred parenterálnym výkonom, pred ošetrením pacienta s imunodeficitom, po kontakte s pacientom s prenosným ochorením , po manipulácii s biologickým materiálom a použitou bielizňou. Na utieranie rúk používajú jednorazový materiál,

d) vykonávajú operačné výkony asepticky, počas operačných a iných invazívnych výkonov používajú ochranný odev, masku, čiapku a obuv určené len pre pracovisko, na ktorom sa operačný alebo iný invazívny výkon vykonáva, a ochranné rukavice. Používajú sterilný ochranný odev a dezinfikovanú obuv. Ochrannú čiapku a masku používajú tak, aby zakryla vlasy, fúzy, bradu, nos a ústa, 

e) do operačných sál nenosia mobilné telefóny, šperky, hodinky a iné arteficiálne predmety. Kvalita ovzdušia operačných sál zodpovedá príslušnej triede čistoty1),

f) pri iných invazívnych výkonoch, pri ktorých sa porušuje alebo už je porušená celistvosť kože, alebo je vykonaný nefyziologický vstup do organizmu sa v závislosti od charakteru invazívneho výkonu a miery rizika pre pacienta volí sterilná alebo jednorazová ochranná maska a rukavice,

g) používajú bariérovú ošetrovaciu techniku s individualizáciou všetkých prostriedkov osobnej hygieny, teplomerov, podložných mís a močových fliaš, alebo ich po každom použití dezinfikujú, používajú bariérovú ošetrovaciu techniku aj pri prekladaní a prevoze pacientov a pri výkonoch na pracovisku spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek,

h) používajú na parenterálne výkony sterilné zdravotnícke pomôcky; zabezpečujú aspoň vyšší stupeň dezinfekcie endoskopov a iných prístrojov s optikou zavádzaných do sterilných telových dutín,

 ch) pripravujú infúzne zmesi asepticky v priestoroch na to určených, minimalizujú interval medzi prípravou a podaním injekčných a infúznych zmesí,
 
i) používajú pri odberoch biologického materiálu jednorazové rukavice, ukladajú biologický materiál do štandardizovaných nádob, prepravujú ho v ľahko dezinfikovateľných prepravkách s vylúčením rizika kontaminácie sprievodiek,

1) § 2 vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č.326/2002 Z.z., ktorou sa ustanovujú najvyššie prípustné hodnoty zdraviu škodlivých faktorov vo vnútornom ovzduší budov

j) použité zdravotnícke pomôcky, kontaminované biologickým materiálom, zdravotnícki pracovníci ručne čistia po predchádzajúcej dekontaminácii dezinfekčnými prípravkami s minimálne antibakteriálnym a vírusinaktivačným účinkom. Dezinfikujú zdravotnícke pomôcky, podlahy a iné plochy ihneď po ich kontaminácii biologickým materiálom. 

k) Pri stomatologických ošetreniach sa používajú pre každého pacienta sterilné kolienkové násadce,

l) zneškodňujú použité jednorazové ihly, striekačky a iné ostré predmety bez ďalšej manipulácie uložením do hrubostenných nepriepustných nádob, obalov alebo špeciálnych prístrojov na to určených,

m) používajú pri drenáži rán a telových dutín, pri zavádzaní močových katétrov a pri výmene zberných vakov sterilné zdravotnícke pomôcky, uzavretý systém odvodu a zberu tekutín so zabezpečením pred možným spätným tokom. Pri vyšetrovaní sterilných telových dutín 
používajú sterilné tekutiny,

n) predchádzajú nozokomiálnym nákazám dodržiavaním opatrení proti šíreniu prenosných ochorení; ak to nie je nevyhnutné nepredlžujú hospitalizáciu, zabezpečujú dostatočné okysličovanie a výživu tkanív pacientov, najmä imobilných, inkontinentných a pacientov s nefyziologickými vývodmi,

o) venujú zvýšenú pozornosť pacientom s rizikovými faktormi pre vznik nozokomiálnych nákaz,

(2) Na pracoviskách intenzívnej starostlivosti, gynekologicko-pôrodníckych a chirurgických smerov sa neumiestňujú kvety a na všetkých klinických pracoviskách textilné a ozdobné bytové doplnky, čalúnený nábytok. Neskladujú v izbách pacientov potraviny s výnimkou trvanlivých potravín; na tento účel vyhradzujú potrebné chladničky. Návštevy používajú ochranný odev zariadenia pri vstupe na oddelenia intenzívnej starostlivosti.
(3) Návštevy pacientov upravujú podľa charakteru prevádzky oddelenia, epidemiologickej situácie a zdravotného stavu pacienta.
(4) Pracovníci zariadení nevstupujú v osobných ochranných pracovných prostriedkoch do jedálne pre zamestnancov a neopúšťajú v ňom areál zariadenia.
(5) Pracovníci pohrebných služieb vstupujú do lôžkových častí oddelení len v čistom ochrannom odeve a len v sprievode zdravotníckeho pracovníka.
Stravovanie
§ 6
 (1) Na poskytovanie stravovania v zariadeniach sa vzťahujú požiadavky na zariadenia spoločného stravovania 2).  Pri stravovaní v  zariadeniach sa postupuje podľa ustanovení osobitného predpisu 3), ak nie je ďalej stanovené inak.
(2) O spôsobe výživy pacientov rozhoduje lekár.
(3) Pri príprave výživy je potrebné:
a) zabezpečovať stravovaciu prevádzku bez pomoci pacientov,
b) podávať tekutú výživu, ktorú pacienti prijímajú ústami, alebo ktorá sa im podáva gastrickou sondou, zásadne čerstvú, bezprostredne po príprave,
c) ukladať zvyšky pokrmov z oddelení do vyčlenených  odpadových nádob a ihneď zabezpečiť ich odsun do centrálneho zberu odpadu zariadenia, zvyšky pokrmov nezbierať na kŕmne účely,
d) používať riad, prepravné nádoby a iné prepravné obaly zdravotne neškodné, dobre uzatvárateľné, ľahko umývateľné a dezinfikovateľné, 

2) § ..zákona Národnej rady Slovenskej republiky o verejnom zdravotníctve č...../2005
3) Vyhláška Ministerstva zdravotníctva SR č.214/2003 Z. z. o požiadavkách na zariadenia spoločného stravovania. 
e) umývať riad, použitý pacientmi oddelene od kuchynského riadu a prepravných nádob,
f) umývať a dezinfikovať osobitne riad a prepravné nádoby na oddeleniach prenosných ochorení, prepravné nádoby zreteľne označiť. 
(4) Pri príprave výživy sa používajú schválené technologické postupy.
5) Manipuláciu so stravou môžu vykonávať len osoby odborne spôsobilé pre výkon epidemiologicky závažných činností,
6) Hotové pokrmy sa podávajú bezprostredne po príprave, najneskôr však do dvoch hodín po skončení ich tepelnej prípravy, pričom teplota týchto pokrmov počas prepravy až do ich výdaja nesmie klesnúť pod 65 °C.
§ 7
(1) Stravovanie novorodencov a dojčiat je nutné v najväčšom možnom rozsahu zabezpečovať prirodzenou výživou. Ak nie je možné dojčenie vlastnou matkou, je možné v prísne indikovaných prípadoch podávať dieťaťu ženské mlieko. Ženské mlieko zabezpečí banka ženského- materského mlieka .
(2) V prípadoch, v ktorých nie je možné zabezpečiť prirodzenú výživu novorodencov a dojčiat, je nutné použiť mliečnu výživu pripravenú z potravín určených na výživu dojčiat a malých detí 4). Mlieko sa pripravuje bezprostredne pred každým kŕmením. 
(3) Novorodenecká a dojčenská strava sa pripravuje v mliečnych kuchynkách. Pri jej príprave je zachovaná výživová hodnota pripravovanej stravy.
(4) Pri príprave novorodeneckej a dojčenskej stravy sa postupuje podľa zásad správnej výrobnej praxe 5) a dodržiavajú sa požiadavky na jej prípravu a podávanie uvedené nižšie.
(5) Na prípravu novorodeneckej a dojčenskej stravy sa môže používať pitná voda 4), pramenitá alebo minerálna voda vhodná na prípravu stravy pre dojčatá 6).
(6) Všetky nádoby a pomôcky na prípravu novorodeneckej a dojčenskej stravy sú sterilné. Po použití sa oplachujú vodou o teplote 40°C, umývajú vodou o teplote 60°C s pridaním detergentného prostriedku, dôkladne oplachujú a sterilizujú. Fľaše sa po naplnení uzatvoria za aseptických podmienok a prikryjú.
(7) Pri skladovaní surovín a polotovarov na prípravu novorodeneckej a dojčenskej stravy je potrebné zabezpečiť:
a) správny skladovací režim v suchých dobre vetrateľných skladoch s najvyššou relatívnou vlhkosťou do 65 až 70% pri teplote uvedenej v pokynoch výrobcu  
b) skladovanie, ochranu pred mikrobiálnou a chemickou kontamináciou a pred nepriaznivým ovplyvňovaním ich výživovej hodnoty  a 
c) pravidelnú kontrolu.
(8) Ak nie je možné pripraviť mliečnu výživu bezprostredne pred nočným kŕmením, môže sa pripraviť do zásoby, najviac však na 10 hodín. Pri príprave a podávaní je potrebné:
a) pripravené mlieko pasterizovať v pasterizéri metódou: mlieko po naplnení 
4) Výnos Ministerstva pôdohospodárstva a Ministerstva zdravotníctva SR č.608/2/2004-100, ktorým sa vydáva hlava Potravinového kódexu SR upravujúca požiadavky na potraviny na osobitné výživové účely a výživové doplnky.
5) § 4 zákona č.152/1995 Z. z. Národnej rady Slovenskej republiky o potravinách v znení neskorších predpisov.
6) Výnos Ministerstva pôdohospodárstva a Ministerstva zdravotníctva SR č.608/9/2004-100, ktorým sa vydáva hlava Potravinového kódexu SR upravujúca minerálnu vodu, pramenitú vodu a balenú pitnú vodu.
do fliaš vložiť do vodného kúpeľa s teplotou udržiavanou na 62,5 - 63° C počas 30 minút a teplotu vody vo vodnom kúpeli monitorovať. Po ukončení pasterizácie sa fľaše schladia počas 15 minút  studenou vodou na teplotu 10°C,
b) pasterizované mlieko uskladniť v chladničke pri teplote najviac 4°C až do podania. Pri prevoze mlieka nesmie jeho teplota vystúpiť nad 10°C,
c) tesne pred podaním mlieko zohriať vo vodnom kúpeli na teplotu 37°C, 
d) nespotrebované zvyšky mlieka zlikvidovať, fľaše ihneď vypláchnuť a mechanicky očistiť,
e) viesť podrobný záznam o tepelnom ošetrení mlieka a o manipulácii s ním.
(9) Na oddeleniach, ktoré vykonávajú zber ženského - materského mlieka, sa kontroluje jeho kvalita a zdravotná neškodnosť. Ženské - materské mlieko sa zbiera do malých konzerv a nemieša sa od rôznych darkýň. Tepelne sa ošetruje podľa postupu uvedenom v ods.8 písm. a/, po jeho schladení podľa postupu, uvedenom v odseku 8 písm. b/. Takto ošetrené  ženské - materské mlieko sa musí spotrebovať do 16 hodín, ak nejde o mlieko určené na dlhšie skladovanie podľa odseku 10. Pred použitím sa musí mlieko vo fľašiach zohriať vo vodnom kúpeli na teplotu 37°C. Zvyšky neskonzumovaného mlieka sa musia zlikvidovať a nesmú sa použiť pre iné dieťa.
(10) Materské - ženské mlieko určené na dlhšie skladovanie sa zmrazuje ihneď po naplnení do fliaš a skladuje pri teplote najmenej mínus 20°C najviac jeden mesiac. Na zmrazovanie sa používajú sterilné fľaše s obsahom 100 ml, najviac s obsahom 250 ml. Každá fľaša je zreteľne označená dátumom pasterizácie.
(11) Distribúcia ženského - materského mlieka na oddelení sa vykonáva po jeho rozmrazení v rozmrazovači alebo v chladničke pri teplote najviac 4°C a po jeho zohriatí na teplotu 37°C. Pri zohrievaní je teplota zohrievajúceho prostredia najviac 37°C. Rozmrazené  ženské - materské mlieko sa znova nezmrazuje. Na iné oddelenia sa prepravuje schladené na teplotu 10°C.
(12) O zbere, tepelnom spracovaní, uskladňovaní a spotrebe ženského - materského mlieka sa vedie podrobná dokumentácia tak, aby umožnila identifikáciu darkyne a príjemcu. 7) 

Manipulácia s bielizňou
§ 8
(1) V zariadeniach sa používa posteľná bielizeň tohto zariadenia, ak príslušný orgán verejného zdravotníctva neschváli v hygienicko-epidemiologickom režime prevádzky zariadenia inak.

(2) Posteľná bielizeň sa vymieňa najmenej raz týždenne a vždy po znečistení a po operačnom výkone. Osobná bielizeň dojčiat a batoliat sa vymieňa najmenej raz denne, u detí vo veku od troch do šiestich rokov dva razy týždenne.
(3) Pri výmene posteľnej bielizne po prepustení pacienta sa dezinfikuje posteľ a matrace. Po úmrtí pacienta sa dezinfikuje aj vankúš a prikrývka.
Nevyprateľné, hrubo znečistené lôžkoviny a matrace sa vyradia z  používania.
(4) Použitá bielizeň sa triedi a počíta len v miestnostiach na to určených s priamym alebo núteným vetraním .
(5) Postele sa po dezinfekcii a kompletizácii lôžkovín prikryjú čistou plachtou alebo obalom až do príchodu ďalšieho pacienta.
7) Odborné usmernenie pre činnosť banky ženského – materského mlieka č.05614/2004/OSZS
(6) Na prikrytie vyšetrovacích stolov, ležadiel a lôžok sa používa jednorazový materiál.
(7) Podrobnosti o manipulácii s bielizňou sú uvedené v prílohe č. 6 tejto vyhlášky.

Nakladanie s odpadmi
§ 9
(1) Pri nakladaní s odpadmi sa postupuje podľa osobitných predpisov 8).

(2) Odpad z pracovísk sa zbiera denne a separovane. Biologicky kontaminovaný odpad sa skladuje vo vyhradenom priestore najviac 7 dní, v priestore vybavenom chladiacim zariadením najviac 14 dní, o čom sa vedie písomná evidencia.
(3) Nebezpečný odpad sa ukladá do oddelených, uzatvárateľných, nepriepustných a mechanicky odolných, podľa možnosti spáliteľných nádob alebo do uzatvárateľných plastikových vakov na jednorazové použitie.
(4) Ostrý odpad, pri ktorom hrozí riziko poranenia, sa ukladá do spáliteľných hrubostenných nepriepustných obalov.

(5) Triedenie zhromaždených odpadov sa zabezpečuje tak, aby nedochádzalo k ich zneužitiu, odcudzeniu a aby k nim nemali prístup nepovolané osoby, zvieratá a hmyz. Pri nakladaní s odpadmi sa zaobchádza tak, aby nedošlo k porušeniu ich obalov.
(6) S odpadom, ktorý tvoria odňaté časti orgánov a tiel pacientov, sa nakladá ako s nebezpečným odpadom.
(7) Odpadová voda sa odvádza kanalizáciou do čistiarní odpadových vôd. Ak nie je v zdravotníckom zariadení vybudovaná čistiareň odpadových vôd, postupuje sa podľa osobitných predpisov 9).

Upratovanie
§ 10
(1) Upratovanie všetkých priestorov zariadenia sa vykonáva denne navlhko s výnimkou priestorov a pracovísk uvedených v bode 2 a 3.
 (2) Upratovanie terás a balkónov zariadení sa vykonáva najmenej raz týždenne a priestorov prístupných verejnosti najmenej dva razy denne. 
(3) Upratovanie sa vykonáva
a) v priestoroch určených na operačné a iné invázne výkony vždy pred začatím operačného programu a po každej operácii,
b) na oddeleniach intenzívnej starostlivosti, dialyzačných jednotkách, pracoviskách na odber biologického materiálu a v laboratóriách na jeho spracovanie tri razy denne,
c) na pracoviskách na liečbu urologických, onkologických a prenosných ochorení, centrálnej sterilizácie a v centrálnej úpravni postelí, na detských oddeleniach všetkých typov najmenej dva razy denne.
d) v miestnostiach na osobnú hygienu, v čistiacich miestnostiach a vo výťahoch na všetkých pracoviskách dva razy denne,
e) na pracoviskách pre aseptickú prácu ako sú pracoviská na prípravu infúznych roztokov, krvné a tkanivové banky, transplantačné a popáleninové jednotky najmenej dva razy denne a pri každej náhodnej kontaminácii.
(4) Na štandardných oddeleniach sa používajú detergenty. V  miestnostiach, určených pre invazívne zákroky a v zariadeniach pre osobnú hygienu sa používajú detergenty a dezinfekčné prípravky s minimálne antibakteriálnym a vírusinaktivačným účinkom.
8) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
9) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon).

(5) Dezinfekcia vozidiel dopravnej zdravotnej služby sa vykonáva:
a) pri ich čistení a pred každým prevozom rodičky, novorodenca, pred a po každom prevoze pacienta s nezhojenými pooperačnými ranami, s úrazom alebo s popáleninami, ak nie je potrebné zdravotnú starostlivosť poskytnúť bez meškania, 
b) po prevoze chorých alebo podozrivých na prenosné ochorenie alebo pri prevoze infekčného materiálu v priestore pre pacienta po každom prevoze pacienta alebo infekčného materiálu, v priestore pre vodiča raz za 24 hodín.

(6) Každé pracovisko má vlastné pomôcky na upratovanie, ktoré nemožno použiť na inom pracovisku.
Výnimku tvoria iba ambulantné a lôžkové oddelenia podobného typu a zamerania. 
(7) Pracoviská na operačné a iné invazívne výkony majú vyhradený jeden deň v týždni ako čistiaci deň na kompletné upratovanie a dezinfekciu pracoviska a dezinfekciu, sterilizáciu zdravotníckych pomôcok.

8) Technologické postupy upratovania a dezinfekčný program tvoria nedeliteľnú súčasť prevádzkového poriadku. 

(9) Postup pri upratovaní je ustanovený v prílohe č.1 tejto vyhlášky.

Maľovanie, stavebná  a rekonštrukčná činnosť.
§ 11
(1) Priestory zariadenia sa maľujú najmenej raz za dva roky. Po kontaminácii stien biologickým materiálom je potrebné znečistené miesto ihneď dezinfikovať a umyť.
(2) Stavebná a rekonštrukčná činnosť počas prevádzky zariadenia sa môže vykonávať len so súhlasom orgánu verejného zdravotníctva.
 
Sterilizácia, dezinfekcia, dezinsekcia a deratizácia 
§ 12
(1) Sterilizáciu, vyšší stupeň dezinfekcie a dezinfekciu vykonávajú kvalifikovaní pracovníci.
(2) Druhy sterilizácie, vyšší stupeň dezinfekcie a metódy dezinfekcie a postupy pri ich vykonávaní sú ustanovené v prílohách č. 2 a 3 tejto vyhlášky
(3) Zariadenia vykonávajú všetky opatrenia na zabránenie vnikania, množenia a šírenia škodlivých a epidemiologicky významných živočíchov do svojich objektov a zabezpečujú v nich pravidelnú dezinsekciu a deratizáciu.
(4) Na dezinfekciu, dezinsekciu a deratizáciu sa používajú len biocídne prípravky, registrované v Centre pre chemické látky a prípravky Slovenskej republiky. 
(5) Pri sterilizácii liečiv a pomocných látok sa postupuje podľa Slovenského liekopisu.

(6) Metódy dezinsekcie a deratizácie sú ustanovené v prílohe č. 4 tejto vyhlášky. 
(7) Pracoviská s bazénmi určenými pre vodoliečbu zabezpečujú prevádzku a vyhovujúcu kvalitu vody na kúpanie podľa osobitného predpisu  10).
10) Vyhláška MZ SR č.146/2004 Z. z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška MZ SR č.30/2002 Z. z. o požiadavkách na vodu a kúpanie a kontrolu kvality vody na kúpanie a kúpaliská.

Nozokomiálna nákaza
§ 13
(1) Nozokomiálna nákaza je prenosné ochorenie vonkajšieho alebo vnútorného pôvodu, ktoré vzniklo v príčinnej súvislosti s pobytom osôb alebo zdravotníckymi výkonmi v zariadení. Za nozokomiálnu nákazu sa považuje aj nákaza, ktorá sa vzhľadom na svoj inkubačný čas prejaví po prepustení pacienta zo zariadenia alebo po jeho preložení do iného zariadenia.
(2) Zdravotnícke zariadenie, vrátane zariadení jednodňovej zdravotnej starostlivosti vykonáva kontrolu nozokomiálnych nákaz. Riaditeľ lôžkového zdravotníckeho zariadenia v spolupráci s primármi oddelení, hlavnou sestrou zdravotníckeho zariadenia, nozokomiálnym epidemiológom,  klinickým mikrobiológom a odbornými pracovníkmi orgánov verejného zdravotníctva z odboru epidemiológie sledujú a mesačne analyzujú výskyt nozokomiálnych nákaz a  prijímajú opatrenia na  predchádzanie ich vzniku a šírenia.

Postup pri výskyte nozokomiálnej nákazy
§ 14
(1) Pri výskyte nozokomiálnej nákazy alebo pri podozrení z jej výskytu zdravotnícke pracovisko vykoná potrebné opatrenia na zastavenie a predchádzanie jej šíreniu. Ide najmä o izoláciu pacienta, odber biologického materiálu a dezinfekciu. Súčasne ihneď vykoná kontrolu dodržiavania hygienicko-epidemiologického režimu na pracovisku a ďalšie opatrenia na zistenie prameňa pôvodcu nozokomiálnej nákazy a mechanizmu jej prenosu. Tieto opatrenia sa vykonajú aj pri zistení kolonizácie pacienta polyrezistentnými nozokomiálnymi choroboplodnými mikrorganizmami.

Hlásenie a dokumentácia nozokomiálnych nákaz
§ 15
(1)	Lekár, ktorý zistí nozokomiálnu nákazu alebo má podozrenie z jej výskytu, bez meškania oznámi túto skutočnosť vedúcemu príslušného oddelenia a súčasne ju zaznačí do zdravotnej dokumentácie pacienta a do denníka nozokomiálnych nákaz. Rovnaký postup zachová aj pri zistení kolonizácie pacienta polyrezistentnými choroboplodnými mikroorganizmami.

(2) Po zistení nozokomiálnej nákazy vedúci oddelenia nahlási jej výskyt príslušnému orgánu verejného zdravotníctva do troch dní písomnou formou, ktorá musí obsahovať údaje, uvedené v prílohe č.5 tejto vyhlášky. Výskyt nozokomiálnej nákazy hlási ihneď, ak ide o:
a) hromadný výskyt (t.j. tri a viac prípadov) nozokomiálnej nákazy,
b) klinicky závažnú nozokomiálnu nákazu. 

c) úmrtie a podozrenie z úmrtia na nozokomiálnu nákazu,

Prevádzkový poriadok zariadenia
§ 16
(1)	Prevádzkový poriadok, ktorého súčasťou je hygienicko – epidemiologický režim zariadenia, vypracuje príslušné zdravotnícke pracovisko.
(2)	Prevádzkový poriadok zariadenia schvaľuje orgán verejného zdravotníctva.
(3) Orgán verejného zdravotníctva pri vykonávaní štátneho zdravotného dozoru kontroluje dodržiavanie hygienicko-epidemiologického režimu, ktorý tvorí komplex hygienických požiadaviek na prevádzku zariadení a komplex epidemiologických opatrení zameraných na ochranu zdravia pacientov a pracovníkov zariadení a na predchádzanie vzniku a šíreniu nozokomiálnych nákaz.

Účinnosť
§ 17 
Táto vyhláška nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.
Rudolf Zajac v.r.

Príloha č.1
Vyhlášky Ministerstva zdravotníctva
Slovenskej republiky č.    /2005 Z.z.

POSTUP PRI UPRATOVANÍ

1. Upratovanie je súbor postupov, ktoré vedú k odstráneniu nečistôt a zníženiu počtu mikroorganizmov. Na upratovanie sa používajú roztoky syntetických čistiacich  prípravkov v koncentráciách odporúčaných výrobcami, ktoré sa pripravujú v teplej vode, alebo syntetické čistiace prostriedky s dezinfekčným účinkom. Pri upratovaní sa používajú klasické ručné pomôcky, umývacie a čistiace nástroje a stroje, tlakové pištole, ultrazvukové prístroje a podobne. Upratovanie sa vykonáva vo farebnom kódovaní, keď pomôcky na upratovanie sú pre upratovanie daného priestoru v jednej farbe, napr. pre upratovanie a dezinfekciu WC sú červenej farby, pre čistenie umývadiel a kúpeľní v žltej farbe, pre ostatné plochy v bielej farbe a pod. Všetky pomôcky a prístroje je potrebné udržiavať v čistote. Použité pomôcky na upratovanie sa musia po skončení práce dezinfikovať a usušiť.

2. Pri umývaní a dezinfekcii podláh a iných plôch sa používajú  dve vedrá. V jednom vedre sa čistiaca huba alebo handra namáča do roztoku čistiaceho alebo dezinfekčného prípravku, do druhého vedra sa použitá huba alebo handra žmýka.

3. Podlahy a iné plochy kontaminované biologickým materiálom sa pred čistením prikryjú mulom alebo vatou namočenou v roztoku dezinfekčného prípravku. Nástroje a pomôcky určené na upratovanie kontaminované biologickým materiálom sa pred ich čistením  dezinfikujú. Čistenie nástrojov a pomôcok sa vykonáva v osobitnej miestnosti na to určenej.

4. Postele a matrace sa dezinfikujú v centrálnej úpravni postelí alebo v izbách pacientov umytím roztokom dezinfekčného prípravku. Vankúše a prikrývky sa dezinfikujú v centrálnej úpravni postelí alebo v miestnostiach na to určených. Pri výmene bielizne v izbách pacientov sa nesmie vetrať dverami do chodby a podľa možnosti sa vylúči prítomnosť pacientov. 

Príloha č.2
Vyhlášky Ministerstva zdravotníctva
Slovenskej republiky č.    /2005 Z.z.

Druhy sterilizácie a postupy pri  ich vykonávaní  a ich  kontrola

STERILIZÁCIA
 
Sterilitu zdravotníckych pomôcok zabezpečujú fyzikálne a chemické sterilizačné postupy podľa tejto prílohy, ktoré umožňujú sterilizáciu predmetov vo vhodných obaloch chrániacich vysterilizovaný materiál pred sekundárnou kontamináciou.
Sterilná zdravotnícka pomôcka je zdravotnícka pomôcka, ktorá neobsahuje životaschopné mikroorganizmy (STN EN 556, STN EN 15 882). Na uchovanie sterility po určitú dobu sa používajú špeciálne obaly a systémy balenia (STN EN 868). 
Prístroje, pomôcky a predmety určené na sterilizáciu s predsterilizačnou prípravou sa používajú v súlade s návodom výrobcu. Súčasťou sterilizácie sú predsterilizačná príprava, kontrola sterilizačného procesu a sterilizovaného materiálu, monitorovanie a záznam nastavených parametrov ukazovacími a registračnými prístrojmi zabudovanými v sterilizátore a kontrola účinnosti sterilizácie nebiologickými a biologickými indikátormi. Každý sterilizačný cyklus sa dokumentuje.

Za kvalitu sterilizačných médií požadovaných výrobcom sterilizačného prístroja je zodpovedný prevádzkovateľ. Technická kontrola sterilizačných prístrojov sa vykonáva v rozsahu stanovenom výrobcom, u  prístrojov bez technickej dokumentácie 1x ročne. 
Sterilizáciu vykonávajú vyškolení zdravotnícki pracovníci. Na oddelení centrálnej sterilizácie zodpovedá za prevádzku a kvalitu zdravotnícky pracovník, ktorý absolvoval špecializačné štúdium) alebo certifikačný kurz, event. iný zaškolený zdravotnícky pracovník lekárskeho odboru.
Uvedenie sterilizačných prístrojov do prevádzky, ich opravy a periodický servis vykonávajú len poverení servisní pracovníci.

1. Predsterilizačná príprava

Predsterilizačná príprava je súbor činností, predchádzajúcich vlastnú sterilizáciu, ktorých výsledkom je čistá, suchá, funkčná a zabalená zdravotnícka pomôcka určená na sterilizáciu. Všetky použité nástroje a pomôcky sa považujú za kontaminované. Ak sú určené k opakovanému použitiu, dekontaminujú sa po použití v umývačkách alebo ručne po dezinfekcii. V umývačkách prebieha čistenie v kyslom, alkalickom alebo enzymatickom prostriedku. 
Dezinfekcia v umývačkách sa vykonáva termicky pri teplote 90ºC a vyššej po dobu 10 minút, alebo termochemicky s použitím predpísaného dezinfekčného prostriedku pri teplote 60ºC po dobu 20 minút. Iné typy umývačiek je možné používať až po preukázaní ich účinnosti a vhodnosti. Účinnosť čistiaceho a dezinfekčného procesu v umývačkách sa kontroluje pomocou  fyzikálnych, chemických a biologických testov podľa návodu výrobcu. Personál sleduje správnosť priebehu zvoleného programu.
Ručné umývanie zdravotníckych pomôcok sa vykonáva až po ich dezinfekcii v prostriedku s  vírusinaktivačnou účinnosťou.
Prípravky a postupy pre dezinfekciu a umývanie sa volia tak, aby nepoškodzovali ošetrovaný materiál. Oplach vodou odstráni prípadné reziduá použitých látok.
K doplneniu očisty po predchádzajúcom ručnom umývaní alebo umývaní v umývačkách a dezinfekcii sa používa čistenie ultrazvukom s frekvenciou 35 kHz.
Po vykonanej dekontaminácii sa nástroje alebo pomôcky pred zabalením dôkladne osušia, skontrolujú a poškodené sa vyradia. Dôkladné vysušenie je dôležitým predpokladom požadovaného účinku každého sterilizačného spôsobu.
Posledná fáza predsterilizačnej prípravy je vloženie predmetov určených ku sterilizácii do vhodných obalov, ktoré ich chránia pred mikrobiálnou kontamináciou po sterilizácii. Materiál sa do sterilizačnej komory ukladá tak, aby sa umožnilo čo najľahšie prenikanie sterilizačného média. Pri sterilizácii sa komora plní maximálne do ¾ objemu a materiál sa ukladá tak, aby sa nedotýkal stien. Plnenie je rovnaké pre všetky typy sterilizácie.

2. Druhy sterilizácie
Na sterilizáciu zdravotníckych pomôcok sa môžu používať len sterilizačné prístroje za podmienok stanovených pre zdravotnícke pomôcky ).
Tlakom [kPa, bar] sa rozumie tlak absolútny,  vzťahujúci sa ku vákuu (tj. normálny atmosferický  tlak je 100 kPa, l bar). 

Sýta para je vodná para, jej teplota a tlak presne zodpovedá krivke sýtosti pary.
2.1. Fyzikálna sterilizácia
2.1.1. Sterilizácia vlhkým teplom (nasýtenou vodnou parou) v parných prístrojoch je vhodná pre zdravotnícke pomôcky z kovu, skla, porcelánu, keramiky, textilu, gumy, plastov a ďalších materiálov odolných voči parametrom sterilizácie:
Menovitá sterilizačná teplota
(teplota nasýtenej vodnej pary)	Tlak
(zaokrúhlene)	Pretlak
(zaokrúhlene)	Doba sterilizač. Expozície	Poznámka	
121 °C	205 kPa	2,05 bar	105 kPa	1,05 bar	20 min		
134 °C	304 kPa	3,04 bar	204 kPa	2,04 bar	4 min	Len pre nebalené kovové nástroje k okamžitému použitiu sterilizované v prístrojoch, kde sa vykonáva vákuový a BD test a ktoré dosahujú vo fáze odvzdušňovania tlaku minimálne 13 kPa. Nepoužívajú sa v CS .	
134 °C	304 kPa	3,04 bar	204 kPa	2,04 bar	7 min	Len v prístrojoch, kde sa vykonáva vákuový a BD test a ktoré dosahujú vo fáze odvzdušňovania tlaku minimálne 13 kPa.	
134 °C	304 kPa	3,04 bar	204 kPa	2,04 bar	10 min		
134 °C	304 kPa	3,04 bar	204 kPa	2,04 bar	60 min	Pre inaktiváciu priónov	
Vysvetlivky:  CS – centrálna sterilizácia – vykonáva kompletnú predsterilizačnú prípravu a sterilizáciu 
                               zdravotníckych pomôcok  
                       BD – Bowie-Dick test

Sterilizácia vlhkým teplom sa riadi STN EN 554 „Sterilizácia zdravotníckych pomôcok- potvrdenie platnosti a rutinná kontrola sterilizácie vlhkým teplom". Uvedená norma určuje požiadavky na kvalifikáciu personálu, technické vybavenie prístroja, kvalitu sterilizačného média, sterilizovaný materiál, sterilizačný proces, skúšobné prístroje, údržbu, validáciu a revalidáciu. Parné sterilizátory musia byť vybavené antibakteriálnym filtrom. Výnimku možno pripustiť u malých stolných sterilizátorov kategorie N. Filter sa vymieňa podľa návodu výrobcu.

Kategórie parných sterilizačných prístrojov:
A) do 1 sterilizačnej jednotky (1 sterilizačná jednotka = 54 l ; 300 mm x 300 mm x 600 mm)
     1. Prístroje označené N slúžia len ku sterilizácii nebalených nástrojov bez dutín, majú gravitačné odvzdušnenie alebo jednoduché vákuum, nepoužívajú sa pre pórovitý materiál. Tieto prístroje majú aspoň teplomer alebo tlakomer.

     2. Prístroje označené B sú vybavené vývevou odsávajúcou vzduch pred sterilizačnou expozíciou. Možno v nich sterilizovať nebalený i balený materiál, ktorý znáša sterilizačné teploty. Tieto prístroje majú teplomer a tlakomer a umožňujú vykonanie vákuového a Bowie-Dick testu.
     3. Prístroje označené S sa používajú len pre sterilizáciu predmetov uvádzaných výrobcom sterilizátora.

B) Prístroje väčšie ako 1 sterilizačná jednotka:
Prístroje s komorou väčšou než 1 sterilizačná jednotka, s vyvíjačom pary mimo komoru, vyhrievaným plášťom a vývevou, umožňujúcou prerušované odsávanie vzduchu pred sterilizačnou expozíciou.
Sterilizačný cyklus v týchto prístrojoch prebieha automaticky podľa zvoleného programu. Prístroje majú zabudovaný teplomer a tlakomer s čidlami nezávislými na čidlách regulačných a možnosť hodnoty registrovať, príp. vytlačiť a majú program k vykonaniu vákuového a denného Bowie-Dick testu.
2.1.2. Sterilizácia cirkulujúcim horúcim vzduchom sa vykonáva v horúcovzduchových sterilizátoroch s nútenou cirkuláciou vzduchu pri týchto parametroch:
160 ºC po dobu 60 minút
170 ºC po dobu 30 minút
180 ºC a viac po dobu 20 minút.
Je určená pre zdravotnícke pomôcky z kovu, skla, porcelánu, keramiky a kameniny. 
Pri sterilizácii tepelne zle vodivých materiálov alebo materiálov väčšieho objemu (mastí, práškov apod.) sa postupuje podľa platného liekopisu.
Horúcovzduchový sterilizátor sa po skončení sterilizačného cyklu otvára až po vychladnutí na 80ºC. Prístroj má zabudovaný teplomer s časovým ovládačom, ktorý odmeriava sterilizačnú expozíciu až po dosiahnutí nastavenej teploty.
Odchýlka skutočnej teploty v sterilizačnom priestore od nastavenej sa v priebehu sterilizačnej expozície pohybuje v rozmedzí –1º C + 5º C.

2.1.3. Sterilizácia plazmou – využíva plazmu vznikajúcu vo vysokofrekvenčnom elektromagnetickom poli, ktorá vo vysokom vákuu pôsobí na pary peroxidu vodíka alebo iné chemické látky. Sterilizačné parametre a podmienky sterilizácie, ako i druhy materiálu, ktoré sa týmto spôsobom sterilizujú, sú dané typom prístroja. Sterilizácia plazmou sa nepoužíva na sterilizáciu pórovitého a savého materiálu a materiálu vyrobeného na báze celulózy.

2.1.4. Radiačná sterilizácia sa vykonáva v špeciálnych radiačných centrách. Používa sa iba v priemyselnej výrobe pre nový, prípadne expirovaný materiál. Zvyčajná sterilizačná dávka žiarenia je 25 kGy. Resterilizácia použitého zdravotníckeho materiálu, ktorý bol v kontakte s biologickým materiálom sa radiačnou sterilizáciou nesmie vykonávať. Postupuje sa podľa STN EN 552.
2.1.5. Pokiaľ sa dokáže účinnosť a vhodnosť iných spôsobov sterilizácie napr. sterilizácia v pretlakových varičoch alebo v prístrojoch bez nútenej cirkulácie vzduchu do objemu 5 l pre daný konkrétny účel, používajú sa za podmienok stanovených orgánom verejného zdravotníc- tva. 

2.2 Chemická sterilizácia 
Nasledujúce postupy sú určené na sterilizáciu predmetov, pri ktorých nemožno použiť fyzikálnu sterilizáciu.
Sterilizačným médiom sú plyny predpísaného zloženia a koncentrácie.
Sterilizácia prebieha v prístrojoch pri stanovenom pretlaku alebo podtlaku pri teplote do 80ºC. Ak pracuje prístroj v podtlaku, zavzdušnenie komory na konci sterilizačného cyklu prebieha cez antibakteriálny filter. Prístroje sú vybavené programom kontrolujúcim jeho tesnosť pred každým sterilizačným cyklom. 
Pri novej výstavbe sa chemická sterilizácia stavebne oddeľuje od sterilizácie fyzikálnej.
a) Sterilizácia formaldehydom – je založená na pôsobení plynnej zmesi formaldehydu s vodnou parou pri teplote 60ºC až 80ºC v podtlaku pri parametroch stanovených výrobcom (STN EN 14 180).
b) Sterilizácia ethylénoxidom – je založená na pôsobení ethylénoxidu v podtlaku alebo pretlaku pri teplote 37ºC až 55ºC pri parametroch stanovených výrobcom. Po sterilizácii etylénoxidom sa materiál odvetráva v špeciálnych skriniach (aerátoroch) alebo aspoň vo vyčlenenom uzavretom dobre vetrateľnom priestore. Doba odvetrania záleží na dobe a kvalite preplachovej fázy po skončení sterilizačnej expozície, na druhu sterilizačného média, sterilizovaného materiálu, na teplote a na technickom vybavení odvetrávacieho priestoru. 
Postupuje sa podľa STN EN 550).
c) Ak sa preukáže účinnosť a použiteľnosť iných spôsobov sterilizácie, používajú sa za podmienok stanovených orgánom na ochranu zdravia.

3. Obaly
Obaly slúžia k ochrane vysterilizovaných predmetov pred sekundárnou kontamináciou až do ich použitia (STN EN 868). Jednorazové obaly papierové, polyamidové a kombinované papier – fólia a iné vždy obsahujúce procesový test sa zatavujú zvarom širokým minimálne 8 mm alebo 2 x 3 mm, ak nie je vzdialenosť zvarov od seba väčšia než 5 mm alebo lepením originálneho spoju na obale. Materiál balený do balíkov sa balí do hárkov štandardným spôsobom a prelepuje sa páskou s procesovým testom. Obal s vysterilizovaným materiálom sa označuje dátumom sterilizácie, dátumom expirácie vysterilizovaného materiálu, kódom pracovníka zodpovedného za neporušenosť obalu a kontrolou procesového testu. Pevné, opakovane používané sterilizačné obaly sú kazety, dózy a kontajnery. Na každý pevný sterilizačný obal je nutné umiestniť procesový test.
Skladovanie a transport vysterilizovaného materiálu
Obaly s vysterilizovaným materiálom sa skladujú v oddeleniach centrálnej sterilizácie a v sterilizačných centrách v aseptickom priestore, najvhodnejšie v uzavretých skriniach. Na klinikách a oddeleniach sa skladujú buď voľne s krátkou exspiračnou dobou alebo s dlhšou exspiráciou chránené pred prachom v uzavretej skrini, v skladovacom kontajneri, v zásuvke alebo v ďalšom obale. Pre dlhodobú exspiráciu sa použije dvojitý obal, ktorý sa po sterilizácii vkladá do uzavierateľného skladovacieho obalu. Pre skladovanie vysterilizovaného materiálu sa doporučuje teplota 15 až 25ºC a 40 až 60% relatívna vlhkosť vzduchu.
Obaly s vysterilizovaným materiálom sa prevážajú tak, aby boli chránené pred poškodením a znečistením.

4. Expirácia sterilného materiálu

Obaly pre jednotlivé spôsoby sterilizácie a im zodpovedajúce expirácie

Druh obalu	Druh sterilizácie	Expirácie pre materiál	
	PS	HVS	PLS	FORM	EO	Voľne uložený	Chránený	
Kazeta, dóza	-	+	-	-	-	24 hod.	48 hod.	
Kontajner	+	+*	+**	-	-	1 mesiac	12 týždňov	
Papier/hárok ****	+	-	-	-	-	1 mesiac	12 týždňov	
Papier-fólia	+	-	-	+	+	1 mesiac	12 týždňov	
Polyamid	-	+	-	-	-	1 mesiac 	12 týždňov	
Polypropylén	-	-	+	-	-	1 mesiac	12 týždňov	
Tyvek	-	-	+	+	+	1 mesiac	12 týždňov	
Netkaná textília	+	-	-	***	***	1 mesiac	12 týždňov	
Dvojitý obal *****						12 týždňov	6 mesiacov	
Dvojitý obal a 
skladovací obal						1 rok	1 rok	

*          kontajner s filtrom z termostabilného materiálu
**       špeciálny kontajner podľa doporučenia výrobcu sterilizátorov
***     podľa doporučenia výrobcu
****   dvojité balenie do hárkov pre operačné sály
*****  oba obaly sú uzavreté zvarením  alebo zlepením
Vysvetlivky:
PS     = sterilizácia vlhkým teplom
HVS  = sterilizácia prúdiacim horúcim vzduchom
PLS   = sterilizácia plazmou
FORM = sterilizácia formaldehydom
EO       = sterilizácia ethylénoxidom

5. Kontrola sterilizácie
Kontrola sterilizácie zahŕňa monitorovanie sterilizačného cyklu, kontrolu účinnosti sterilizačných prístrojov a kontrolu sterility vysterilizovaného materiálu.
O kontrole sterilizácie sa vedie dokumentácia na oddeleniach centrálnej sterilizácie, operačných sálach a na všetkých pracoviskách, ktoré sterilizujú materiál pre iné pracoviská. Na ostatných zdravotníckych pracoviskách je treba preukázať akoukoľvek formou dokumentáciu procesu sterilizácie a záznamy o tom, že predmet bol vystavený sterilizačnému procesu (STN EN 556).
Dokumentácia spočíva v zázname každej sterilizácie (druh sterilizovaného materiálu, parametre, zhodnotenie prebehnutého cyklu, dátum, meno a podpis osoby, ktorá sterilizáciu vykonala).
Kontrolu sterilizácie vykonávajú poverené osoby.

5.1 Dokumentácia sterilizácie
Písomná dokumentácia sterilizácie sa archivuje minimálne 5 rokov 3). Úspešnosť sterilizácie sa dokumentuje:
a) zápisom do sterilizačného denníka alebo podpísaným záznamom registračného prístroja alebo podpísaným výstupom z tlačiarne
b) datovaným písomným vyhodnotením chemického testu sterilizácie,
c) datovaným záznamom o prevedení Bowie-Dick testu a jeho uložením do dokumentácie, ak je v programe prístroja,
d) datovaným záznamom o vykonaní vákuového testu a jeho výsledku, ak je v programe prístroja.

5.2 Monitorovanie sterilizačného cyklu
Obsluha sterilizátora na zabudovaných ukazovateľoch prístrojov sleduje, či sterilizačný cyklus prebieha podľa zvoleného programu; pre splnenie tejto podmienky nie je možné vykonávať sterilizáciu po pracovnej dobe, kedy personál nie je prítomný. 
Ak je sterilizátor vybavený zapisovačom alebo tlačiarňou, kontroluje zaznamenávané hodnoty a vyhodnocuje ich po skončení sterilizačného cyklu.

5.3 Kontrola účinnosti sterilizačných prístrojov
Za kontrolu účinnosti sterilizačných prístrojov je zodpovedný prevádzkovateľ.
Kontrola sa vykonáva:

5.3.1 Biologickými systémami (STN EN 866)
Používajú sa biologické indikátory s Geobacillus stearothermophilus pre parné, formaldehydové a plazmové sterilizátory a s B. atrophaeus pre horúcovzduchové a etylénoxidové sterilizátory. Môžu sa použiť aj tzv. skúšobné systémy procesu :
a/ u nových prístrojov a prístrojov po oprave pred ich uvedením do prevádzky,
b/ ihneď pri akejkoľvek pochybnosti o sterilizačnej účinnosti prístroja,
c/ jedenkrát za mesiac – pri sterilizátoroch, ktoré sú umiestnené na oddeleniach centrálnej sterilizácie a operačných sálach,

3) Smernice č. Z-6 249/1983-C/32-1845 o vzorovom škartačnom poriadku a o škartačnom pláne pre zdravotnícke zariadenia Vestníka MZ SSR z 15.08.1983 
d/ u všetkých ostatných sterilizátorov nie starších ako 10 rokov odo dňa výroby  najmenej  jedenkrát za rok,
e/ u všetkých ostatných sterilizátorov starších ako 10 rokov  najmenej  jedenkrát za pol roka.

Bioindikátor je naočkovaný nosič s definovaným počtom mikroorganizmov v jeho primárnom obale pripravený na použitie. Môže sa vyrábať aj s kultivačnou pôdou. Skúšobný systém procesu je biologický indikátor vložený do zariadenia, ktoré sťažuje prístup sterilizačného média. Bioindikátor a skúšobný systém indikujú účinnosť sterilizačného procesu preukázaním životaschopnosti skúšobného organizmu, ktoroukoľvek metódou vhodnou na kvalitatívnu alebo kvantitatívnu analýzu. Požiadavky na biologické systémy na skúšanie sterilizátorov a sterilizačných postupov sú stanovené v STN EN 866. Skúšobné systémy procesu a biologické indikátory sa používajú podľa návodu výrobcu. 
Dôkaz sterilizačnej účinnosti pomocou skúšobných systémov procesu alebo biologických indikátorov sa vždy vykonáva pri súčasnom sledovaní fyzikálnych a chemických parametrov sterilizácie. Pokiaľ je ktorýkoľvek parameter mimo stanovené medze, sterilizačný cyklus sa vždy hodnotí ako nevyhovujúci bez ohľadu na výsledky skúšobných systémov procesu alebo biologických indikátorov.
Kultivácia bioindikátorov sa vykoná čo najskôr po vykonaní kontroly sterilizačného procesu (najneskoršie v deň vykonania kontroly). Za pozitívny biologický test sa považuje dôkaz prítomnosti testovaného kmeňa mikroorganizmu po vystavení sterilizačnému procesu. Pri kultivácii bioindikátora sa vykonáva aj kontrola rastu testovacieho kmeňa. Kultiváciou bioindikátora tej istej šarže, ktorý nebol vystavený sterilizačnému cyklu. 
Označenie bioindikátorov:
BI-STEAM	– sterilizácia vlhkým teplom
BI-DRY 	– sterilizácia suchým teplom
BI-FORM 	– sterilizácia parami formaldehydu
BI-EO 		– sterilizácia parami etylénoxidu
BI-PL 		– sterilizácia plazmou peroxidu vodíka

5.3.2 Nebiologickými systémami (STN EN ISO 15 882, STN EN 867)
Chemický indikátor je systém, ktorý odhaľuje zmenu v jednom alebo viacerých stanovených parametroch procesu. Princíp je chemická alebo fyzikálna zmena, ktorá je výsledkom expozície procesu, indikuje priebeh sterilizačného procesu zmenou farby na základe chemickej reakcie.
Koncový bod je pozorovateľná zmena špecifikovaná výrobcom, ktorá sa objavuje po tom, ako bol indikátor vystavený fyzikálnym parametrom určujúcim sterilizačný proces.

Chemické indikátory sa používajú na kontrolu sterilizačného procesu
– vlhkým teplom
– suchým teplom
– parami formaldehydu
– parami etylénoxidu
– plazmou peroxidu vodíka

Triedy chemických indikátorov. 
trieda 1: 
Procesové indikátory sú určené na použitie pre individuálne balenia, ktoré preukážu, že balenie bolo vystavené parametrom sterilizácie a na rozoznanie medzi sterilizovanými a nesterilizovanými baleniami. Označuje sa ním jednotkový obal.

trieda 2:  
Indikátory používané v špecifických skúškach.
Tieto sa používajú v špecifických skúšobných postupoch (Bowie – Dickova skúška je testom správneho odvzdušnenia a prenikania pary).

trieda 3: 
Indikátory s jedným parametrom (reagujú na jeden parameter).
Musí sa navrhnúť na jeden z nastavených parametrov.  Musí indikovať expozíciu sterilizácie pri stanovenej hodnote vybraného parametra. (ISO 11140-1, časť 4.3)

trieda 4:
Viac parametrové indikátory ( reagujú na viac parametrov).
Musí sa navrhnúť na dva alebo viac kritických parametrov a musí indikovať expozíciu pre sterilizačný cyklus pri stanovených hodnotách vybratých parametrov. (ISO 11140-1, časť 4.4)

trieda 5: 
Integrujúce indikátory.
Sú indikátory navrhnuté na reakciu na všetky kritické parametre pre špecifický rozsah sterilizačných cyklov. Stanovené hodnoty sú také, ktoré musia dosiahnuť stanovenú inaktiváciu podľa stavu skúšky  mikroorganizmov so stanoveným D.

trieda 6: 
Imitujúce (emulačné) indikátory.
Sú navrhnuté tak, aby reagovali na všetky kritické parametre špecifického rozsahu sterilizačných cyklov, pre ktoré sú hodnoty založené na nastavení vybraných sterilizačných cyklov.

Vyhodnotenie chemického indikátora - posúdenie koncového bodu sa vykonáva  ihneď po dokončení sterilizačného cyklu. Používajú sa v súlade s doporučením ich výrobcu.

Označenie chemických indikátorov:

STEAM	– sterilizácia vlhkým teplom
DRY 		– sterilizácia suchým teplom
FORM 	– sterilizácia parami formaldehydu
EO 		– sterilizácia parami etylénoxidu
PL 		– sterilizácia plazmou peroxidu vodíka

5.3.3 Fyzikálnymi systémami
1. Vákuový test je testom tesnosti prístroja a je zabudovaný v programe.
2. Fyzikálne veličiny meria snímač, zaznamenávajúci hodnotu nastaveného parametra (fyzikálnej veličiny definujúcej sterilizačný proces), alebo parametrov počas sterilizačného procesu. Čidlo indikuje priebeh sterilizačného procesu postupným zaznamenávaním nasnímaných hodnôt (tlaku, teploty a času) na registračnú pásku. 
Pri opakovane nevyhovujúcej kontrole účinnosti sterilizačného prístroja sa vykoná technická kontrola prístroja v rozsahu preberacej skúšky.
Frekvencia a množstvo jednotlivých druhov systémov / indikátorov používaných pri monitorovaní sterilizačného cyklu:
Indikátor	DRY	STEAM	EO	FORM	PL	
Fyzikálne systémy	Vákuový test	CS		1 x denne*				
		OS		1 x denne*				
		IP		1 x denne*				
	Teplota	CS	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
		OS	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
		IP	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
	Tlak	CS		V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
		OS		V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
		IP		V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
	Čas	CS	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
		OS	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	
		IP	V každom cykle	V každom cykle	V každom cykle	V   každom c cykle	V každom cykle	
Chemické indikátory	Trieda 2
(BDT)	CS		Denne*				
		OS		Denne*				
		IP		Denne*				
	Trieda 1
(procesový)	CS	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	
		OS	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	
		IP	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	Každé balenie	
	Trieda 4,5 alebo 6
(viacparametrový)	CS	1 test / 60litrov	Každá šarža* *	1 test / 10 bal.	1 test / 10 bal.		
		OS	1 test / 60litrov 	Každá šarža* *	1 test / 10 bal.	1 test / 10 bal.		
		IP	1 test / 60litrov	Každá šarža* *	1 test / 10 bal.	1 test / 10 bal.		
*      a po každom technickom zásahu do prístroja alebo odstávke pary
**    1 SJ – 1 test, 2-5 SJ – 2 testy, 6-10 SJ – 3 testy, 10 SJ – 4 testy
SJ – sterilizačná jednotka, CS – centrálna sterilizácia, OP – operačná sála, IP – individuálna sterilizácia inde
Poznámka: Testovanie indikátormi sa vykonáva v plnej komore sterilizátora okrem Bowie-Dick testu a vákuového testu. Indikátor balíme do zhodného sterilizačného obalu ako sterilizovaný materiál.
Pri opakovane nevyhovujúcej kontrole účinnosti sterilizačného prístroja sa vykoná technická kontrola prístroja v rozsahu preberacej skúšky.
6. Validácia
Pod pojmom validácia sa rozumie zostavenie jednotlivých fáz sterilizačného cyklu, jeho dokumentácie a potvrdenie, že pri správnej obsluhe je zaručená reprodukovatelnosť sterilizačného cyklu. Pre validáciu sterilizačného procesu v zdravotníckych zariadeniach platí postup podľa STN EN 554.

7. Kontrola sterility
Kontrola sterility materiálu sa vykonáva štandardnými pracovnými postupmi za aseptických podmienok v mikrobiologických laboratóriách.

8. Štátny zdravotný dozor 
Za správnosť sterilizačného procesu a jeho monitorovanie zodpovedá prevádzkovateľ. Prevádzkovateľ zodpovedá za zaškolenie a preškolenie personálu (STN EN ISO 15882) zodpovedného za sterilizačný cyklus. 
Štátny zdravotný dozor vykonáva orgán verejného zdravotníctva a  pozostáva z nasledujúcich častí:
a)	overenie typu, výrobcu a výrobného čísla prístroja,
b)	kontroly nastavenia parametrov sterilizácie na prístroji (tlak, teplota, čas)
c)	pri parných sterilizátoroch kontroly dosiahnutého podtlaku pri odvzdušnení, kontroly vykonania a výsledku Bowie-Dick testu, prípadne v jeho dodatočnom vykonaní,
d)	kontroly sterilizačného záznamu alebo sterilizačného denníka,
e)	kontroly vykonania a výsledkov monitorovania sterilizačného cyklu fyzikálnymi, chemickými a biologickými systémami a v jeho vykonaní. 

Príloha č.3
Vyhlášky Ministerstva zdravotníctva
Slovenskej republiky č.    /2005 Z.z.

                    VYŠŠÍ STUPEŇ DEZINFEKCIE

Vyšší stupeň dezinfekcie sú postupy, ktoré zaručujú usmrtenie všetkých baktérií, vírusov, mikroskopických húb a niektorých bakteriálnych spór, nezaručujú ale usmrtenie ostatných mikroorganizmov (napr. vysoko rezistentných spór) a vývojových štádií zdravotne významných červov a ich vajíčok. 

Vyšší stupeň dezinfekcie sa používa predovšetkým pre termolabilné zdravotnícke pomôcky (ďalej len predmety), ktoré nie je možné sterilizovať fyzikálnymi alebo chemickými metódami.
V prípadoch použitia pomôcky narušujúcej integritu kože a slizníc sa vyžaduje jej sterilita.

Pracovný postup:

1. Predsterilizačná príprava.
Spočíva v očistení a osušení predmetov. Pokiaľ sú tieto kontaminované biologickým materiálom, vykoná sa  pred očistou dezinfekcia vírusinaktivačným dezinfekčným roztokom.

2. Expozícia dezinfekčným roztokom. 
Suché predmety sa vkladajú do uzavierateľných nádob do dezinfekčného roztoku, schváleného pre vyšší stupeň dezinfekcie tak, aby roztokom boli ponorené pod hladinou a naplnené všetky duté časti predmetov počas celej expozície. Reziduá dezinfekčných roztokov sa odstraňujú oplachom sterilnou vodou. Sterilná voda sa obmeňuje a nádoby, používané k oplachom, sú sterilné.

Dezinfekčné roztoky sa skladujú v uzavretých nádobách s vrchnákom a vymieňajú sa podľa návodu na použitie. Všetky predmety, podrobené vyššiemu stupňu dezinfekcie, sú určené vždy len na okamžité použitie alebo sa krátkodobo skladujú prikryté sterilnou rúškou vo vhodnom uzatvorenom obale.
Výkon vyššieho stupňa dezinfekcie sa zaznamenáva. Záznam  obsahuje:
názov použitého dezinfekčného prípravku,
dátum prípravy  dezinfekčného roztoku ( deň, hodina),
koncentrácia roztoku, 
expozičný čas výkonu vyššieho stupňa dezinfekcie,
meno vyšetrovaného pacienta, po ktorom sa vykonal vyšší stupeň dezinfekcie zdravotníckej  
pomôcky,
meno pracovníka zodpovedného za vyšší stupeň dezinfekcie.

DEZINFEKCIA

Dezinfekcia je zneškodňovanie choroboplodných mikroorganizmov pomocou fyzikálnych, chemických alebo kombinovaných postupov, ktoré majú prerušiť prenos nákazy, od prameňa pôvodcu nákazy k vnímavému jedincovi.
Pri dezinfekcii sa vychádza zo znalosti ciest a mechanizmu prenosu nákazy a možností ovplyvnenia účinnosti dezinfekcie faktormi vonkajšieho prostredia a odolnosti mikroorganizmov.
Druhy dezinfekcie :
A. Fyzikálna  dezinfekcia
1.	Var vo vode za atmosferického tlaku v trvaní najmenej 30 minút.
2.	Var v pretlakových nádobách v trvaní najmenej 20 minút.
3.	Dezinfekcia v umývacích, pracích a parných prístrojoch pri teplote vyššej ako 90°C v trvaní 10 minút.
4.	Prúdiaci horúci vzduch s teplotou 110°C v trvaní 30 minút.
5.	Ultrafialové žiarenie vlnovej dĺžky 253,7 nm – 264 nm.
6.	Pasterizácia ( zahriatie na 62,5-63 °C v trvaní 30 minút, 85 – 90°C alebo 134°C v trvaní niekoľko sekúnd a rýchle schladenie ).
7.	Filtrácia, žíhanie, spaľovanie, slnenie, vytrepávanie a pod. za špeciálnych podmienok.

B. Chemická  dezinfekcia
Pri chemickej dezinfekcii sú mikroorganizmy ničené chemickými dezinfekčnými prostriedkami stanovenej koncentrácie a doby pôsobenia pre považované spektrum dezinfekčnej účinnosti.
Na dezinfekciu možno použiť len biocídne prípravky, registrované v  Centre pre chemické látky a prípravky SR, ich príprava a aplikácia sa vykonáva podľa návodu výrobcu.
Názvy dezinfekčných prípravkov sú slovnými známkami, originálne balené sa považujú za 100%, z toho vychádza príprava riedených pracovných roztokov. 
Dezinfekčné roztoky sa pripravujú čerstvé pre každú pracovnú smenu (8-12 hodín) rozpustením odmeraného (odváženého) množstva dezinfekčného prostriedku vo vode čo najkratší čas pred použitím. Ich výmena sa vykonáva denne a podľa stupňa znečistenia biologickým materiálom.
Účinnosť dezinfekčných roztokov sa dosiahne zvýšením teploty vody, do ktorej sa riedia. Jódové prípravky sa riedia vodou teploty 35ºC, fenolové prípravky a organické amóniové zlúčeniny vodou teploty 50º až 60º C, aldehydové, chlórové prípravky a peroxozlúčeniny sa riedia studenou vodou. 
Na dezinfekciu predmetov a plôch znečistených biologickým materiálom sú určené prípravky, ktorých dezinfekčný účinok nie je inaktivovaný bielkovinami a sú účinné na  baktérie, vrátane mykobaktérií, vírusy, mikroskopické huby a bakteriálne  spóry.
Dezinfekcia malých a veľkých plôch, technologický postup a dezinfekčný proces musia byť vo vzájomnom súlade.
V hygienickom režime je nutné rešpektovať zásadu striedania dezinfekčných prípravkov ako prevenciu vzniku rezistencie mikroorganizmov voči účinnej zložke prípravku. Na dezinfekciu sa používajú také prípravky, ktoré nepoškodzujú materiál zdravotníckej pomôcky a nespôsobujú ich farebnú zmenu.
Predmety a pomôcky, ktoré prichádzajú do styku s potravinami sa po ukončení dezinfekcie dôkladne opláchnu pitnou vodou. Pri práci s dezinfekčnými prostriedkami sa používajú OOPP a dodržiavajú sa zásady ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, s ktorými musí byť oboznámený každý pracovník zodpovedný za výkon dezinfekcie.

Pri praktickom vykonávaní dezinfekcie sa zachováva dvojetapový postup dezinfekcie:
I.etapa je mechanická očista,
II.etapa je vlastná dezinfekcia.

U predmetov a plôch, kontaminovaných krvou, hnisom, slinami alebo iným biologickým materiálom  v prípade ručnej mechanickej očisty predchádza dezinfekcia prostriedkom s vírusinaktivačným účinkom.

C. Fyzikálno –chemická dezinfekcia
a) paraformaldehydová komora – pri teplote 45º až 75º C sa v nej dezinfikujú predmety z textilu, vlny, kože, kožušín a výrobky z umelých hmôt
b) v umývacích, pracích a čistiacich strojoch – prebieha dezinfekcia pri teplote 60º C a ako prísada sa pridávajú chemické dezinfekčné prípravky 

KONTROLA DEZINFEKCIE
(1) Chemická – kvalitatívne a kvantitatívne stanovenie obsahu aktívnych látok v použitých dezinfekčných roztokoch
(2) Mikrobiologická - stery, oplachy, otlačky a pod. Zisťuje sa nimi účinnosť dezinfekcie  alebo mikrobiálna kontaminácia dezinfikovaných povrchov a pracovných plôch. 

MECHANICKÁ OČISTA

Mechanická očista je súbor postupov, pomocou ktorých sa použitím teplej vody, mydla, detergentov a mechanických postupov (čistenie, otieranie, klepanie, vysávanie, leštenie, vytrepávanie, vetranie, ultrazvuk) dosiahne odstránenie nečistôt a podstatné zníženie počtu mikroorganizmov z prostredia.

Príloha č.4
Vyhlášky Ministerstva zdravotníctva
Slovenskej republiky č.    /2005 Z.z.

METÓDY DEZINSEKCIE  A DERATIZÁCIE
1.	Dezinsekcia je cielené hubenie epidemiologicky závažných alebo obťažujúcich článkonožcov. Dezinsekcia sa vykonáva metódami: 
a)	mechanickými – pasce, lepové pásy, lapače,
b)	fyzikálnymi - vyššie teploty, t.j. od 60°C, vyváranie, žehlenie, UV lampy s elektrickou sieťkou,
c)	biologickými – využívanie prirodzených nepriateľov hmyzu, dravý hmyz, dravé roztoče,
d)	chemické – insekticídy. 
Orgán verejného zdravotníctva môže nariadiť povinné hubenie článkonožcov ak nepriaznivo ovplyvňujú epidemiologickú situáciu. Dezinsekčné prípravky sa používajú s prihliadnutím na ich toxicitu a na prostredie, v ktorom sa použijú a na riziko vzniku alebo stupňa odolnosti proti nim. Pri vykonávaní dezinsekcie sa dodržiavajú zásady bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a opatrenia na ochranu zdravia. 

2.	Deratizácia je cielené hubenie epidemiologicky významných alebo škodlivých myšovitých a iných hlodavcov a udržanie ich stavu na prahu škodlivosti.
      Deratizácia sa vykonáva metódami:     
a)	mechanickými – pasce,
b)	fyzikálnymi – zaplavovanie vodou, horúca para, ultrazvuk,
c)	biologickými – využívanie prirodzených nepriateľov – psov, mačiek, fretiek,
d)	chemickými – rodenticídy,
Orgán verejného zdravotníctva môže nariadiť povinné hubenie škodlivých živočíchov ak nepriaznivo ovplyvňujú epidemiologickú situáciu alebo hrozí ich premnoženie. Deratizačné prípravky sa používajú s prihliadnutím na ich toxicitu a na prostredie, v ktorom sa použijú. Pri vykonávaní deratizácie sa dodržiavajú zásady bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a opatrenia na ochranu zdravia.
Biologické metódy dezinsekcie a deratizácie sa v zariadeniach  nepoužívajú.

Príloha č.5
Vyhlášky Ministerstva zdravotníctva
Slovenskej republiky č.    /2005 Z.z.

Vzor hlásenky nozokomiálnej  nákazy

Hlásenie nozokomiálnej nákazy

Regionálny úrad verejného zdravotníctva v:

...............................................................................                                       

        Vyplní lekár zariadenia

Názov a adresa zdravotníckeho zariadenia : ………………………………………………….

                                                                              ……….…………………………………………

Oddelenie/klinika : ……………………………………………………………………………...

                                    Priezvisko a meno pacienta :………………………………………...............

                           Dátum narodenia : ………………………………………........................... ..

Dátum hospitalizácie: …………………………………….

Diagnóza pri prijme: …………………………………………MKCH 10…..…………

Dátum prvých príznakov NN: …………………………….....
       
Diagnóza nozokomiálnej nákazy: ……………………………..MKCH 10……….……. 
 
Dátum hlásenia NN: ……………………………………….

Odber biolog. materiálu : dňa:………    druh: …………………výsledok:………………………..
                                         dňa:………    druh:  ………………... výsledok………………………...
                                         dňa:………    druh:  …………………výsledok...…………………….…
Výskyt  polyrezistentného kmeňa
                                                   
Invazívny výkon – druh : …………………………………………dátum :…………………

Iné zákroky – druh:…………………………………………….. dátum:………………….

Číslo izby:………..                           Miesto izolácie:………………..
Komentár ošetrujúceho lekára:

Pečiatka a podpis lekára:                                                       Pečiatka zariadenia:
    Vyplní pracovník RÚVZ:
    
    Ukončenie hospitalizácie  dňa : ………………….        

    Spôsob ukončenia hospitalizácie:
- prepustenie do ambulantnej starostlivosti……………………………………………………. 
      - preklad na iné oddelenie……………………………………………………………………….
- iné zdravotnícke zariadenie – názov: ………………………………………………………
- úmrtie……………………………………………………………………………………….
      - iné ……………………………………………………………………………………………   

    Predĺženie hospitalizácie pre NN - počet dní ………………

Príloha č 6
Vyhlášky Ministerstva zdravotníctva
 Slovenskej
republiky č. ...    /........ Z.z.

MANIPULÁCIA S BIELIZŇOU A PRANIE BIELIZNE ZO ZARIADENÍ 

A. Charakter bielizne

Bielizeň má obdobný charakter ako zdravotnícky materiál určený na opakované použitie. Výsledkom pracieho postupu a  procesu musí byť  bielizeň bez chemickej a bakteriálnej kontaminácie. 
Materiály, ktoré prichádzajú do priameho kontaktu s operačnou ranou, nesmú byť kvalifikované ako bielizeň.

B. Zdravotnícka bielizeň

Z hľadiska zdravotného rizika sa rozdeľuje bielizeň na:
1.	Bielizeň zo zariadení poskytujúcich zdravotnú starostlivosť: bielizeň posteľná, kúpeľňová bielizeň, odev pre personál a pacientov a bielizeň z operačných sál, bielizeň z kuchynských zariadení a  stolovania
1.1.	posteľnú bielizeň tvoria: návlečky na prikrývky, prestieradlá, podložky,
1.2.	kúpeľňová  bielizeň  tvoria: osušky a uteráky,
1.3.	odev: oblečenie, bielizeň pacientov a personálu zdravotníckych zariadení,
1.4.	operačná bielizeň: bielizeň z operačných sál vrátane oblečenia personálu,
1.5.	kuchynská bielizeň: obrusy, prestierania, utierky,
2.	vysoko infekčná bielizeň: bielizeň použitá v súvislosti s liečením osôb chorých alebo podozrivých z ochorenia vysoko kontagióznych chorôb,
3.	infekčná bielizeň: bielizeň použitá na infekčných oddeleniach a oddeleniach 
     tuberkulózy a respiračných chorôb,    
     z hemodialyzačných jednotiek,   
     mikrobiologických a biochemických  
     laboratórií a z oddelení patológie.

4.	Iná bielizeň: bielizeň, u ktorej nemožno vylúčiť podozrenie z infekcie.

Bielizeň kontaminovaná rádionuklidmi a cytostatikami podlieha zvláštnemu režimu.

C. Manipulácia s použitou bielizňou

1.	Medzi zariadením a práčovňou sa zmluvne dohodne triedenie a  značenie obalov podľa obsahu napr. farebne, číselne a dokumentuje sa množstvo, termíny a spôsob odovzdávania   bielizne tak, aby sa zabránilo kontaminácii.
2.	Bielizeň sa triedi v mieste použitia/kontaminácie bez vírenia prachu a diseminácie mikroorganizmov. Odkladá sa do obalov podľa stupňa znečistenia, druhu bielizne a farby. V budovách zariadení sa nepoužívajú zvislé dopravné potrubia na bielizeň. Bielizeň neobsahuje žiadne cudzie predmety (nástroje, jednorázové predmety, písacie potreby apod.).
     3.  Použitá bielizeň sa odkladá do obalov, ktoré  bránia kontaminácii okolia nečistotami z tejto   bielizne. 
     4.  Použitá bielizeň v obaloch sa skladuje vo vyčlenenom priestore. V miestnostiach na skladovanie použitej bielizne sú podlaha a steny do výšky 180 cm umývateľné a dezinfikovateľné. 
     5.   Použitá bielizeň sa odváža do práčovne v kontajneroch alebo  vo vozidlách s uzavretým úložným     priestorom. Vnútorný povrch kontajnerov, resp. úložný priestor vozíkov je ľahko umývateľný, denne sa umýva a dezinfikuje.

     6. Súčasný transport použitej a čistej bielizne je možný len vo vozidlách s dvoma oddelenými úložnými priestormi.
    7.  Prepravné vozidlá musia byť po prevoze použitej bielizne dezinfikované vo vyhradenom priestore.
    8.      Pred prevozom čistej bielizne sa musí úložný priestor vozidla  vyčistiť a vydezinfikovať.

D. Personál

1.  Personál manipulujúci s použitou bielizňou používa osobné ochranné pracovné pomôcky pozostávajúce z ochranného odevu, rukavíc a ústnej masky a dodržiava zásady  osobnej hygieny. Po skončení práce vykoná  hygienickú dezinfekciu rúk.     Ochranný odev sa mení najmenej raz      týždenne.

E. Prevádzka práčovne

Nečistá strana práčovne

1.	Práčovňa, v ktorej sa perie bielizeň je umiestnená, vybavená a prevádzkovaná tak, aby zabezpečila požadovanú kvalitu vypratej bielizne. 
2.	Čistá a nečistá strana práčovne je stavebne a funkčne oddelená. 
      Podlaha a steny nečistej časti musia byť   umývateľné a dezinfikovateľné  do výšky 180 cm.
3.	Umiestnenie, priestorové usporiadanie a technologické vybavenie práčovne posudzuje   orgán verejného zdravotníctva.
4.	Pracie stroje majú plniaci otvor v nečistej a  vyberací otvor na čistej strane práčovne. 
5.	Personál pracujúci v nečistej časti práčovne, neprechádza počas pracovnej smeny  na čistú stranu.
6.	Vzduchotechnické zariadenie udržiava nečistú stranu a  priliehajúce miestnosti v podtlaku oproti čistej strane práčovne a priliehajúcim miestnostiam.
7.	Voda použitá na  pranie zodpovedá požiadavkám na  kvalitou  pitnej vode.
8.	Odpadová voda získaná vylisovaním bielizne a jej odstredením môže byť použitá  výlučne k predpraniu.

      F.  Podmienky prania bielizne

1.	Pri manipulácii s bielizňou v práčovni sa dopravné a manipulačné cesty čistej a použitej bielizne nekrížia.
2.	Vnútorné časti uzavretých mechanických alebo pneumatických zariadení (bubny, lisy), prichádzajúce do styku s infekčným materiálom sú konštruované tak, aby nekontaminovali vonkajšie prostredie. Po skončení prevádzky sa  vydezinfikujú.
3.	Bielizeň nesmie obsahovať rezíduá pracích a dezinfekčných prostriedkov v množstve, ktoré by mohlo ohroziť zdravie osôb používajúcich bielizeň dlhodobo i krátkodobo. Spracovávateľ bielizne dokladuje výsledky kontrol rezíduí pracích, bieliacich a dezinfekčných prostriedkov vo výluhoch.
4.	Transport bielizne zo zariadenia je možný len v ochranných obaloch.
5.	Bielizeň sa perie procesom termodezinfekcie alebo chemotermodezinfekcie. Bielizeň znečistená cytostatikami sa perie procesom termodezinfekcie. Termodezinfekčný proces prania prebieha najmenej 10 minút pri teplote vody  90 o C.
6.	Chemotermodezinfekčný proces prania prebieha pri teplote   nižšej než 90 o C s pridaním dezinfekčných prostriedkov schválených pre tento proces.   Teplota vody musí dosahovať najmenej 60 °C po dobu 20 minút.
1.	
7.	Dezinfekčný proces sa končí pred fázou žmýkania a prací kúpeľ pred ukončením  fázy dezinfekcie sa nepoužíva v protiprúde.
8.	Bielizeň v mokrom stave sa  spracováva postupmi fyzikálnej dezinfekcie (sušenie, mangľovanie, žehlenie apod.).
9.	Materiály, ktoré prichádzajú do priameho kontaktu s operačnou ranou sa perú oddelene a osobitne vo zvláštnom technologickom režime.

G. Manipulácia s bielizňou 

1.	Použitá bielizeň zo  zariadení je na nečistej strane oddelene uložená od bielizne z nezdravotníckych prevádzok.
2.	Zamestnanci majú farebne odlíšený ochranný pracovný odev a denne ho menia za čistý.
3.	Vysoko infekčná bielizeň sa pred ďalšou manipuláciou dezinfikuje a neperie sa spolu s ostatnou bielizňou. Do práčovne sa preváža v obaloch, označených ako infekčný materiál. O spôsobe a mieste   prania rozhodne príslušný orgán verejného zdravotníctva.
4.	Obdobný postup sa uplatňuje pre bielizeň znečistenú cytostatikami a rádionuklidmi. Manipulácia s nimi sa riadi osobitnými predpismi.
5.	Infekčná bielizeň sa musí v pracom procese dezinfikovať schválenými prostriedkami a postupmi, ktoré dokázateľne ničia patogénne mikroorganizmy.
6.	Materiály, ktoré prichádzajú do priameho kontaktu s operačnou ranou sa musia prať oddelene, vo zvláštnom technologickom režime
7.	Čistá bielizeň je chránená pred znečistením a druhotnou kontamináciou vhodným obalom alebo umiestnením do vhodných prepravných skriňových vozidiel alebo kontajnerov. Prepravníky  a zásobníky sa denne čistia a dezinfikujú. Bielizeň sa preváža tak, aby neprišlo k poškodeniu obalu.
8.	Čistá bielizeň sa skladuje v čistých a pravidelne dezinfikovaných skriniach alebo regáloch v uzavretých skladoch.

Čistá strana práčovne

1. V priestore pre čistú bielizeň  sa vzduchotechnikou zabezpečuje mierny pretlak vzduchu oproti okoliu.

Organizácia hygieny prevádzky v práčovni

1.	Práčovňa má vypracovaný prevádzkový poriadok a dezinfekčný plán s harmonogramom striedania dezinfekčných prostriedkov. 
2.	O výsledkoch kontrol základných technologických a hygienických parametrov je vedená dokumentácia, ktorá sa archivuje 5 rokov.
3.	Zamestnanci práčovne majú osvedčenie na výkon  epidemiologicky závažných činností.