Obsah

1.	Úvod
2.	Význam výskumu a vývoja v rámci zvyšovania konkurenčnej schopnosti krajín EÚ
3.	Postavenie priemyselného výskumu a vývoja v rámci zámerov strategického rozvoja SR
4.	Zhodnotenie plnenia cieľov technickej politiky priemyselných odvetví (06. 1999 – 06. 2001)
5.	Prioritné úlohy priemyselného výskumu a vývoja v ďalšom období (07. 2001 – 12. 2005)
6.	Aktualizácia podporných činností technickej politiky
7.	Transformácia organizačných štruktúr v priemyselnom výskume a ich periodické hodnotenie
8.	Podmienky pre efektívne uplatnenie výskumu a vývoja v podnikateľskej sfére
1.	
Úvod

Technická politika priemyselných odvetví, ktorú vláda SR potvrdila uznesením č. 621 zo dňa 14. júla 1999, bola orientovaná najmä na zvyšovanie konkurenčnej schopnosti výrobkov a služieb poskytovaných priemyslom a energetikou. Rýchlosť zmien, najmä v oblasti nových vedeckých poznatkov a inovačných „skokov“ z ich komerčného využitia, sa neustále zvyšuje. Táto skutočnosť je dôvodom pre spresnenie pôvodných cieľov technickej politiky priemyselných odvetví a ich aktualizáciu pre obdobie do roku 2003 s výhľadom do roku 2005. Vzhľadom na pokračujúcu ekonomickú transformáciu a s ňou súvisiace podmienky, bude pozornosť aktualizovanej technickej politiky zameraná na:

•	koncentráciu programov výskumu a vývoja v priemysle do menšieho počtu programov s prepojením na štátne programy výskumu a vývoja,
•	podporu výskumu a vývoja v kľúčových technologických oblastiach orientovaných na „High-Tech“,
•	zapojenie sa do medzinárodných programov výskumu a vývoja, najmä v rámci 6. Rámcového programu EÚ,
•	realizáciu záväzkov SR v oblasti podporných činností technickej politiky (technická normalizácia, skúšobníctvo a posudzovanie zhody, priemyselné a duševné vlastníctvo, politika kvality) spojených s prístupovým procesom Slovenska do európskych štruktúr,
•	ukončenie transformácie organizačných štruktúr v priemyselnom výskume v zmysle „Auditu“ a zabezpečenie ich periodického hodnotenia,
•	diverzifikáciu zdrojového zabezpečenia financovania výskumu a vývoja, vrátane uplatnenia návratnej formy.

2.	Význam výskumu a vývoja v rámci zvyšovania konkurenčnej schopnosti krajín EÚ

Na začiatku 80-tych rokov ekonomické analýzy na národných úrovniach, i na úrovni celoeurópskej, naznačovali, že Európa by mohla stratiť kontakt s USA v dôležitých oblastiach technologickej revolúcie. Po dvadsiatich rokoch oprávnenosť tejto vízie potvrdzujú aj nasledovné údaje Európskej komisie :

•	platobná bilancia USA v oblasti technológií stúpla od roku 1985 skoro 5-násobne a dosiahla úroveň 24 000 mil. US dolárov
•	platobná bilancia EU v oblasti technológií v tom istom období klesla 3-násobne a zaznamenala zápornú úroveň  - 12 000 mil. US dolárov
•	objem rizikového kapitálu investovaného do technológií v USA prekročil úroveň 85 % z celkového rizikového kapitálu. U EÚ tento podiel neprekročil hodnotu 27 %
•	ICT výdavky (HW, SW, telekom. poplatky) v USA predstavujú skoro 8 % HDP, zatiaľ čo v EÚ sa priblížili k 6 %
•	počet patentov prijatých EPO dosahuje len 30 % úroveň počtu patentov prijatých USPTO
•	výdavky na vedu a techniku v krajinách EÚ predstavujú 1,8 % z HDP, kým v USA je to 2,7 % z HDP
•	počet výskumných pracovníkov na 1 000 zamestnancov firiem dosahuje v EÚ úrovne 2,5 pracovníkov, čo je len 38 % úroveň tohto ukazovateľa v USA (6,7 pracovníka)

Uvedené skutočnosti viedli k tomu, že na zasadaní Európskej rady v marci roku 2000 v Lisabone bol schválený projekt „Európskeho výskumného priestoru“ (European Research Area – ERA), ktorého cieľom je vytvoriť podmienky pre zvýšenie európskeho úsilia v oblasti výskumu a posilnenie spolupráce vo výskumných činnostiach tak, aby výsledky výskumu a vývoja boli účinným nástrojom zvyšovania konkurenčnej schopnosti krajín EÚ.

Rozpracovanie a realizácia programu „Európskeho výskumného priestoru“ je stanovená na obdobie rokov 2002-2006 s nasledovnými cieľmi:

•	Výskumná činnosť
Zvýšiť výkonnosť európskeho výskumu najmä vytváraním národných programov, vytvoriť siete centier špičkového výskumu vo verejnom a privátnom sektore, realizovať veľké projekty orientovaného priemyselného výskumu

•	Inovácie, zakladanie podnikov – „Start-ups“ a MSP
Posilniť schopnosti pre technologické inovácie pomocou podpory výskumu v MSP, najmä využívaním výsledkov výskumu a zakladaním technologických podnikov (parkov).

•	Infraštruktúra výskumu
Posilniť infraštruktúry európskeho výskumu realizáciou európskej politiky v  tejto oblasti, najmä rozširovaním veľkokapacitných elektronických sietí pre výskum

•	Ľudské zdroje
Posilniť ľudské zdroje vo vede, technológiách a inováciách, najmä zvýšením voľného pohybu medzi krajinami a zvyšovaním príťažlivosti vedeckých profesií pre mladú populáciu

•	Veda, spoločnosť a občania
Pristúpiť k celoeurópskemu usporiadaniu nových vzťahov medzi vedou a spoločnosťou, posilnením väzieb medzi aktivitami a politikou výskumu a potrebami spoločnosti.

Kľúčovým kritériom pre výber priorít v oblasti výskumu je zvyšovanie „európskej pridanej hodnoty“ a garancia, že výsledky posilnia „európsku konkurenčnú schopnosť“.

V súlade s integračnými zámermi SR sa uvedené opatrenia EÚ v oblasti výskumu stávajú aktuálnymi aj pre Slovenskú republiku. Ich priemet pre oblasti priemyselného výskumu je zakomponovaný do ďalších častí tohto materiálu.

3.	Postavenie priemyselného výskumu a vývoja v rámci zámerov strategického rozvoja SR

Všetky rozhodujúce koncepčné a programové dokumenty prijaté od r. 1999 vládou SR proklamujú v súlade s medzinárodnými tendenciami úlohu aplikovaného resp. priemyselného výskumu ako jedného z  rozhodujúcich prvkov, ktoré prispievajú k realizácii rozvojových zámerov slovenského priemyslu a slovenskej ekonomiky.

Strednodobá koncepcia hospodárskeho a sociálneho rozvoja SR predpokladá, že ďalší vývoj v oblasti výskumu a vývoja bude ovplyvnený celkovým vývojom ekonomiky SR. To si vyžiada dôsledné presadzovanie špecializácie vo výskume a vývoji, ale aj zvýšenie dynamiky inovačného rozvoja priemyslu prostredníctvom nákupu know-how, licencií, ako aj priamym vstupom zahraničného kapitálu.

V týchto intenciách sú hlavné úlohy priemyselného výskumu v strednodobom horizonte postavené na:
•	zvýšení podielu pridanej hodnoty na priemyselnej produkcii uplatnením výsledkov výskumu a vývoja,
•	transformácii  príspevkových organizačných štruktúr výskumu a vývoja v priemysle, 
•	zvýšení transparentnosti poskytovania a efektívnosti použitia prostriedkov zo štátneho rozpočtu na podporu VaV v podnikateľskej sfére priemyslu.

V tomto dokumente, obdobne ako v Programovom vyhlásení vlády SR, je „vývoj v oblasti výskumu a vývoja“ podmieňovaný celkovým vývojom ekonomiky. Úloha výskumu a vývoja v etape transformácie ekonomiky ostáva pritom nezastupiteľná. Na Slovensku však podiel štátnej podpory priemyselnému výskumu nebol ani v jednom roku transformácie vyšší ako 18 % celkových výdajov na priemyselný výskum, pričom prevažovali obdobia len s 10 % podielom štátu.

Zo skutočného vývoja v oblasti priemyselného výskumu vyplýva, že sa zatiaľ nedarí výraznejšie zdynamizovať podporu priemyselnému výskumu ako zo strany štátu, tak i zo strany podnikateľskej sféry.

Koncepcia štátnej vednej a technickej politiky považuje výskum a vývoj, vrátane priemyselného výskumu, za jeden z hlavných faktorov, ktorý podmieňuje konku-rencieschopnosť ekonomiky. Presadenie tohto faktoru vyžaduje dôslednú koordináciu cieľov štátnej vednej a technickej politiky s odvetvovými politikami v oblasti priemyslu, energetiky, dopravy, telekomunikácií, atď. Zároveň predpokladá vytvoriť v oblasti vedy a techniky do roku 2005 podmienky porovnateľné s podmienkami v členských zemiach EÚ.

Koncepcia predpokladá zapojenie organizácií a pracovísk priemyselného výskumu a vývoja do inovačného rozvoja jednotlivých odvetví formou ich účasti na riešení a realizácii štátnych programov a štátnych objednávok výskumu a vývoja. Závažnou skutočnosťou však je, že koncepcia uprednostňuje inštitucionálne financovanie základného výskumu (stanovuje i absolútny rast prostriedkov pre výskum na VŠ a SAV do roku 2005) a oblasť štátnej podpory priemyselného výskumu obchádza s konštatovaním, že tento nie je možné kvantifikovať aj napriek zdôrazneniu významnosti aplikovaného a priemyselného výskumu. To nevytvára vhodné prostredie pre voľnú súťaž v oblasti účelového financovania projektov pre všetky sektory výskumu a vývoja.

Negociačná pozícia SR v kapitole „Priemyselná politika“ deklaruje, že naša malá ekonomika si nemôže klásť za cieľ realizovať na svetovej úrovni výskum a vývoj vo všetkých oblastiach. Z tohto dôvodu predpokladá v oblasti priemyselného výskumu sústrediť kapacity na dve hlavné oblasti:
•	na zvýšenie konkurencieschopnosti a kvality existujúcich výrobkov,
•	na podporu takého výskumu a vývoja, ktorý pomôže slovenským priemyselným podnikom vyvinúť nové výrobky, po ktorých bude dopyt na otvorenom trhu.

Ako nástroje pre dosiahnutie uvedených cieľov predpokladá sprogresívniť formy štátnej podpory výskumu a vývoja, presadiť transparentnosť prerozdeľovania zdrojov ŠR, aktívnejšie zapojiť do financovania výskumu a vývoja mimorozpočtové zdroje a  zvýšiť motiváciu podnikovej sféry na financovaní výskumu a vývoja.

Celkove však slovenský scenár stabilizácie ekonomiky, predovšetkým z dôvodov nedostatku zdrojov, kladie hlavný dôraz na príliv zahraničných investícií. V rámci tohto prístupu sa viac-menej automaticky predpokladá, že príliv zahraničných investícií sa uskutoční do sofistikovaných oblastí slovenského priemyslu, a že prílivom zahraničných investícií sa zabezpečí aj potrebný inovačný transfer. Tento predpoklad má určité riziká v stále nedostatočnom prílive zahraničných investícií. Iným rizikom vyplývajúcim z tohto zámeru je stále nižšia účasť vlastného výskumu na rozvoji a konkurencieschopnosti priemyslu, ale aj k strate možnosti podieľať sa na celoeurópskych výskumných programoch.

4.	Zhodnotenie plnenia cieľov technickej politiky priemyselných odvetví 
      (za obdobie 06. 1999 – 06. 2001)

Koncepčné zameranie technickej politiky priemyselných odvetví orientovalo inovačné trendy vo vede a technike tak, aby tvorili východiskovú bázu inovačného a technologického rozvoja priemyslu SR. Jednotlivé ciele technickej politiky boli v období 06. 1999 – 06. 2001 rozpracované a plnené takto:

Očakávaný rast prostriedkov hospodárskej sféry na podporu výskumu a vývoja, ako základného iniciátora inovačného rozvoja v priemyselnej sfére, sa nenapĺňa. V hodnotenom období celkové zdroje podnikateľskej sféry vynakladané na VaV nezaznamenali výraznejšiu zmenu a ustálili sa na úrovni 2 300 mil. Sk. To nevytvára priaznivú východiskovú pozíciu pre dosiahnutie prognozovaného vývoja rastu zdrojov hospodárskej sféry na VaV v cieľovom období r. 2003 na úroveň cca 4,0 mld. Sk. Napriek nepriaznivej tendencii vývoja tohto ukazovateľa v priemysle ako celku, sú podnikateľské subjekty, ktoré trvalo zvyšujú podiel zdrojov vynakladaných na oblasť VaV a udržujú si tento podiel (vo vzťahu k obratu) na úrovni konkurenčných firiem, sú to najmä Matador a. s. Púchov, Slovakofarma a. s. Hlohovec, Slovnaft a. s. Bratislava, Kinex a. s. Bytča, CSM a. s. Tisovec, SCP a. s. Ružomberok.

Predpokladané tendencie podpory inovačného rozvoja prostredníctvom investičného procesu sa potvrdzujú v rámci reštrukturalizácie a modernizácie rozhodujúcich odvetví priemyslu. Zásadné technologické inovácie boli touto formou zrealizované  v chemickom priemysle (komplex EFPA – Slovnaft a. s. Bratislava), v hutníctve (technológia výroby hliníka - Slov-Alco a. s. Žiar nad Hronom), v celulózo-papierenskom priemysle (technologické zariadenie pre výrobu papiera  – SCP a. s. Ružomberok), v energetike (bezpečnostný systém JE – JE Mochovce).

Pozitívne sú taktiež prínosy vstupu zahraničného kapitálu do oživenia a modernizácie priemyselnej výroby. Výrazné sú najmä výrobno-technologické zmeny v automobilovom priemysle (VW a. s. Bratislava) a vo výrobe komponentov pre toto odvetvie (LEONI Automobil Slovakia, s. r. o. Trenčín, VW elektrické systémy s. r. o. Nitra, Johnson Controls Martin), v priemysle výroby ložísk (INA Kysucké Nové Mesto a Skalica), v dynamickom oživení výroby elektrotechnického priemyslu (SONY Slovakia s. r. o. Trnava, OSRAM Slovakia a. s. Nové Zámky, Alcatel Slovakia a. s. Liptovský Hrádok, HBS Drives & Pumps s. r. o. Michalovce, ON Semiconductor Piešťany), modernizácia výroby priemyselných a textilných vlákien (Rhodia Industrial Yarus Slovakia a. s. Humenné, Nylstar Slovakia a. s. Humenné) a zvyšovaní zhodnotenia domácej drevnej suroviny (Sweedwood Slovakia s. r. o., o. z. Spartan Trnava a Závažná Poruba, Kronospan Slovakia Prešov).

Po prijatí porovnateľných investičných stimulov pre zahraničných a domácich investorov sa dá očakávať, že aj v rokoch 2002-2005 bude tento segment ťažiskovým zdrojom inovačného rozvoja v priemysle SR.

V súlade so zámermi sa podarilo rozpracovať programovú náplň výskumu a vývoja v rámci nasledovných siedmich programových smerov:

•	Podpora kvalifikačnej expanzie technologických inovácií v priemysle a energetike;
•	Sofistikované výrobné procesy;
•	Vývoj technológie premeny energie a energetických systémov;
•	Technologické a výrobkové inovácie strojárskeho a elektrotechnického priemyslu;
•	Technologické a výrobkové inovácie chemického a ľahkého priemyslu;
•	Technológie podporujúce rozvoj farmácie a biotechnológií;
•	Zvyšovanie intenzity spracovania domácich obnoviteľných surovín.

V hodnotenom období (06. 1999 – 06. 2001) sa v rámci uvedených programových smerov riešilo 73 vedecko-technických projektov (VTP), z ktorých 29 sa začalo riešiť v roku 2000 (na základe uznesenia vlády SR č. 834/2000) a ich riešenie bude pokračovať v ďalších rokoch. Z celkového počtu bolo ukončených 36 vedecko-technických projektov, s celkovými nákladmi na riešenie počas celého obdobia riešenia 1 722,592 mil. Sk, z toho zo štátneho rozpočtu 727,703 mil. Sk. Vlastné zdroje ako podiel užívateľskej sféry predstavovali 994,889 mil. Sk, čo predstavuje 57,8 % podiel finančných zdrojov na riešení VTP. Riešenie ukončených VTP má 124 realizačných výstupov, z ktorých je 118 hmotných realizačných výstupov technologického a výrobkového charakteru a  46 realizačných výstupov nehmotného charakteru.

Prínosy z ukončených úloh sú uvedené v prílohe č. 5. Vyčíslené údaje realizujúcich podnikov potvrdili, že nábeh realizácie na predpokladanú úroveň v termíne do troch rokov od ukončenia riešenia sa darí u väčšiny realizačných výstupov plniť. Najvyšší podiel (cca 43 %) na celkových výnosoch realizovaných z uplatnenia výsledkov výskumu a vývoja v období rokov 1996 – 2000 má odvetvie strojárstva. Ťažisko hospodárskeho výsledku z celkových výnosov je sústredené v priemysle chémie a farmácií (cca 61 %). Pozitívne možno hodnotiť výrobný podiel strojárstva (cca 48 %)  na celkovo vytvorenej pridanej hodnote. Z pohľadu zvýšenia vývozu sa výsledky výskumu a vývoja najlepšie uplatnili v odvetví strojárstva , ktorý pokrýva 59 % podielom celkovo vykazovaný objem vývozu v sledovanom období.

Najvýznamnejšie výsledky riešených VTP z pohľadu technologických inovácií v priemysle sú prezentované výskumom a vývojom technológie výroby 4-ADFA (realizátor Duslo, a.s. Šaľa), ktorá vychádza z anilínu a nitrobenzénu ako základných surovín pri znížení ekologického zaťaženia o 12 %. S pozitívnym medzinárodným hodnotením sú realizované výsledky v oblasti aplikácie pulzného zvárania (program EUREKA – realizátor SES Tlmače, a. s.), technologické postupy zvárania novovyvíjaných materiálov, vysokopevných a žiarupevných ocelí, systémy riadenia pre jednoúčelové stroje lúčových technológií (realizátor Železiarne Podbrezová, a. s. a US Steel – VSŽ, a. s. Košice), nové technologické prvky pri automatizovanej montáži vo veľkosériovej výrobe valivých ložísk (realizátor KINEX, a. s. Bytča), aplikácia nových technológií výroby lepeniek a obalov, ako aj pri výrobe tissue papiera (realizátor SCP, a. s. Ružomberok), využitím druhotných chrómočinených surovín v kožiarskom priemysle a optimalizácia ich procesov z hľadiska spotreby vody a znečistenia odpadových vôd a kalov (realizátor Kožiarske závody, Liptovský Mikuláš) a technologické inovácie v spracovaní gumy a gumových odpadov  (realizátor Matador, a. s. Púchov).

Výsledky v oblasti výrobkových inovácií v priemysle sú prezentované najmä radom nových valčekových, kúželíkových a súdkových ložísk s aplikáciou plastových klietok (realizátor KLF ZVL, Kysucké Nové Mesto, ZVL Žilina), novými zváracími materiálmi na naváranie pre zvýšenie odolnosti voči opotrebeniu (realizátor SE, a. s. Bratislava) a  zváracie materiály s nižším obsahom škodlivého chrómu (realizátor SPP, Bratislava), typovým radom náprav pre lesné stroje (realizátor ZTS TEES Lesné traktory, a. s. Trstená), terénnym vozidlom s vyššou priechodovosťou UPS-112 a typovým radom vysokozdvižných vozíkov (realizátor CSM, a. s. Tisovec), modernizáciou dieselektrického rušňa typu 773 (realizátor ZTS – Koľajové vozidlá, a. s. Dubnica nad Váhom a EVPÚ, a. s. Nová Dubnica), novými tepelnými káblami pre racionálne vyhrievanie priestorov a predmetov (realizátor VUKI, a. s. Bratislava), novým sortimentom domácich výrobkov a konštrukčných prvkov z plastov (realizátor Plastika, a. s. Nitra), novými druhmi PES vlákien a sortimentu PP striže (realizátori SH, a. s. Senica a Istrochem, a. s. Bratislava), novými liečivami na ochorenia kardiovaskulárneho systému vo forme originálneho dihydropyridínového derivátu (realizátor Slovakofarma, a. s. Hlohovec), linkou na navíjanie hexagonálnych pätkových lán pre nákladné pneumatiky a štvornásobná linka  na navíjanie lán pre osobné plášte (realizátor Matador, a. s. Púchov), integrovanými kompozitnými textilnými materiálmi (realizátor  VÚTCH – CHEMITEX, s. r. o. Žilina a TEXIPLAST, a. s. Ivánka pri Nitre), výrobkami drevovláknitých dosák DND ľahčených z retardérmi horenia a výrobkami DTD s nadštandardnou ekologickou kvalitou nábytkárskych dielcov (realizátor Bučina, a. s. Zvolen).

Oblasť výroby a premeny energie a energetických systémov, vrátane bezpečnosti prevádzky jadrovej energetiky je prezentovaná výsledkami riešených úloh rozvoja vedy a techniky, a to návrhom optimalizácie rozvoja energetiky pri zabezpečení aplikácie technických prostriedkov pre hromadné diaľkové ovládanie (realizátor SE, a. s. Bratislava a ZSE Bratislava, SSE Žilina a VSE Košice). Zvyšovanie bezpečnosti a spoľahlivosti prevádzky energetických zdrojov bolo prezentované výskumnými úlohami s riešením programu zabezpečenia kvality prevádzky JE, hodnotením vybraných systémov JE (realizátor SE, a. s. Bratislava – MAAE, Viedeň),   návrhom na zdokonalenie systému rozhodovania RODOS v rámci programu EÚ (realizátor SE, a. s. Bratislava), realizáciou zariadenia na výrobu absorpčných puzdier vyhorelých palivových článkov z jadrových zariadení (realizátor ZTS VVÚ Košice, a. s.).    

Úspešne bol v hodnotenom období zvládnutý proces zapojenia organizácií priemyslu do aktivít 5. Rámcového programu EÚ pre výskum a technických rozvoj. Doposiaľ máme evidovaných 93 podaných návrhov projektov, z ktorých je zatiaľ schválených  23 s celkovým príspevkom 1 834 824 EURO, čo predstavuje sumu 80 444 188,63 Sk. Úspešnosť je 30,6 %. Medzi najúspešnejšie aktivity 5. RP EÚ  pre pracoviská z rezortu MH SR patria 3. Tematický program (Podpora konkurencieschopného a   trvalo-udržateľného rastu – GROWTH, 2. Horizontálny program (Podpora inovácií a participácie účasti MSP) a podľa novo-podaných a ešte nevyhodnotených návrhov projektov aj program EURATOM).

Je zrejmé, že početnosť výziev bude v nasledujúcom období postupne klesať (5. RP končí v r. 2002) a že bude k dispozícii čoraz menej zdrojov na nové aktivity. Financovanie bude zamerané predovšetkým na už schválené a riešené projekty.

V oblasti podporných činností technickej politiky bolo prioritnou úlohou technických pracovísk priemyslu, zapojiť sa do preberania európskych noriem a ich zavedenie do sústavy STN. Aktívnou účasťou pracovísk priemyslu na tomto procese sa Slovenskému ústavu technickej normalizácie (SÚTN) podarilo postupne v r. 1999 a 2000 vydať  1200 resp 2500 noriem STN-EN.

Zároveň Ministerstvo hospodárstva SR prostredníctvom zástupcu v Rade pre Technickú normalizáciu podporilo preberanie tých noriem do sústavy STN, ktoré súvisia s legislatívou, ktorej gestorom je MH SR. Ide o zákon o chemických látkach a prípravkoch č. 163/2001 Z. z., zákon o energetike č. 70/1998 Z. z. a zákon č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov.

Významnou mierou sa podieľali technické pracoviská priemyslu na zabezpečovaní skúšobníctva a súvisiacich činností na Slovensku. Z celkového počtu 47 skúšobní na Slovensku pôsobí 30 v odvetviach priemyslu. V hodnotenom období príslušné organizácie vynaložili nemalé prostriedky na rozvoj týchto skúšobní. Uviesť možno najmä vybudovanie laboratória pre EMC skúšky v SKTC-101, EVPU Nová Dubnica (62 mil. Sk), ďalej rozšírenie (modernizácia) a vybavenosť laboratórií sa zlepšila v SKTC-110, VÚSAPL a. s. Nitra, SKTC-111, VIPOTEST s. r. o. Partizánske, SKTC-114, VÚPC a. s. Bratislava, SKTC-119, VUTCH-CHEMITEX s. r. o. Žilina, SKTC-124, VÚJE a. s. Trnava a SKTC-129 Lignotesting Bratislava (celkom v uvedených organizáciách v objeme 25 mil. Sk).

Ochrana duševného vlastníctva domácich vedecko-technických projektov je riešená samostatným článkom (Vlastnícke práva k predmetu plnenia) všetkých zmlúv o riešení a financovaní návrhov vedecko-technických projektov, ktoré sú uzatvárané medzi obstarávateľom – Ministerstvom hospodárstva SR, riešiteľmi a realizátormi na každý jeden projekt.

Princípy pridelenia práv duševného vlastníctva u aktivít 5. RP EÚ sú realizované podľa metodiky popísanej v „Prílohe II“ Rozhodnutia Asociačnej rady medzi EÚ a Slovenskom (1999). Riešiteľské subjekty, ktoré participujú na aktivitách 5. RP EÚ, túto záležitosť riešia pri negociácii projektu so svojimi partnermi a následne pri uzatváraní kontraktu.

V hodnotenom období sa pristúpilo k diverzifikácii priamej podpory výskumu a vývoja v priemysle. Podiel hospodárskej sféry na celkovom financovaní VaV s 87,2 % predstavuje dominantnú pozíciu a ustálil sa na úrovni 2 300 mil. Sk ročne. Štátny rozpočet sa na financovaní VaV podieľal necelými 10,6 % a poklesol na úroveň 280 mil. Sk/rok. Zdroje z medzinárodných programov VaV tvoria 1,2 % z celkových prostriedkov, čo predstavuje cca 30,0 mil. Sk/rok. Mimorozpočtové zdroje predstavujú zdroje z privatizácie a zdroje Inovačného fondu n. f., sa pohybujú na úrovni 25,0 mil. Sk/rok a tvoria 1,0 %-ný podiel z celkových zdrojov vynakladaných na VaV v priemysle.

5.	Prioritné úlohy priemyselného výskumu a vývoja v ďalšom období 
      (07. 2001 – 12. 2005)

V súlade s „Koncepciou štátnej vednej a technickej politiky do roku 2005“ schválenou uznesením vlády SR č. 724/2000 ťažiskovou úlohou aktualizácie technickej politiky v rezorte Ministerstva hospodárstva je zabezpečiť väčšiu previazanosť štátnej vednej a technickej politiky so zámermi priemyselného výskumu a vývoja.

Vecný obsah štátnej vednej a technickej politiky je založený na rozpracovaní prierezových aktivít, a to:

•	šiestich štátnych programov výskumu a vývoja
•	Budovanie informačnej spoločnosti
•	Kvalita života – zdravie, výživa, vzdelávanie
•	Rozvoj progresívnych technológií pre výkonnú ekonomiku
•	Využívanie domácich surovín a zdrojov
•	Uplatnenie progresívnych princípov výroby a premien energie
•	Účasť spoločenských vied na rozvoji spoločnosti

•	samostatných štátnych objednávok výskumu a vývoja na podporu odvetvových politík
•	projektov v rámci medzinárodných výskumných programov EÚ a v rámci dohôd o MVTS

Novým doplňujúcim prvkom v účelovom financovaní vedy a techniky na podporu úloh výskumu a vývoja iniciovaných riešiteľmi alebo odberateľmi sa má stať Agentúra na podporu vedy a techniky.

V podmienkach rezortu MH SR uvedené aktivity budú zohľadnené najmä v rámci prehodnotenia rozsahu súčasne platných programových smerov výskumu a vývoja. Navrhuje sa zredukovanie doterajších siedmich smerov VaV na tri nasledovné programové smery:

•	Technologické a výrobkové inovácie v priemysle
•	Zdokonaľovanie technológií premeny energie a energetických systémov, vrátane netradičných zdrojov
•	Zvýšenie intenzity spracovania domácich a obnoviteľných surovín a využitia biotechnológií

Prioritné témy programov priemyselného výskumu a vývoja a rozvoja energetiky zohľadňujú ciele štátnych programov výskumu a vývoja tak, že v etape formulácie a spresňovania výskumných projektov týchto programov sa môžu stať zámery priemyselného výskumu priamou súčasťou vecného zamerania štátnych programov výskumu a vývoja. Ciele navrhovaných programových smerov MH SR sú nasledovné:

I. Program MH SR -Technologické a výrobkové inovácie v priemysle

Cieľom programu v oblasti technologického rozvoja priemyslu bude zintenzívnenie výskumu a vývoja tých technologických trendov, ktoré prinášajú vyššiu kvalitu a životnosť materiálov, zvýšenie produktivity práce a zlepšenie podmienok životného prostredia.

V oblasti výrobkových inovácií v priemysle pôjde o zvýšenie exportnej výkonnosti konkurenčne schopných komodít, rozšírenie sortimentu o sofistikovanejšie produkty, podporu výrobkovej reštrukturalizácii s vyššou pridanou hodnotou, a  uplatnenie Hi-Tech v podmienkach malého a stredného podnikania.

II. Program MH SR - Zdokonaľovanie technológií premeny energie a energetických systémov, vrátane netradičných zdrojov

Cieľom programu bude vytvoriť predpoklady pre zabezpečenie efektívneho a bezpečného zásobovania Slovenska elektrickou a tepelnou energiou prípravou inovačných a modernizačných akcií s využitím posledných poznatkov vedy a techniky v oblasti premien a využitia všetkých zdrojov elektrickej a tepelnej energie. Zároveň riešiť odstránenie negatívnych vplyvov na elektrické siete a optimalizáciu a monitorovanie spotreby vo všetkých odvetviach hospodárstva. 

III. Program MH SR - Zvýšenie intenzity spracovania domácich a obnoviteľných surovín a využitia biotechnológií

Cieľom programu bude zvyšovanie konkurenčnej schopnosti  a inovačný rozvoj v drevárskom, nábytkárskom a celulózo-papierenskom priemysle. Tento zámer vychádza zo stratégie vládneho programu „Drevo-surovina 21. storočia“ navýšiť do r. 2005 v SR spracovanie drevnej suroviny o 1 mil. m³ a tým dosiahnuť jej 4 až 8-násobné vyššie zhodnotenie. Súčasťou programu sú podporné aktivity pre rozvoj recyklačných technológií, biotechnológií vo farmaceutickom priemysle a priemyselné využitie domácich surovín. 

Zameranie jednotlivých programových smerov je navrhované ako otvorený dokument a bude dopĺňaný na základe spresňovania inovačných zámerov rozvoja priemyselných odvetví  a energetiky a ukončených výsledkov orientovaného základného výskumu v ďalších rokoch. Tématická orientácia programových smerov priemyselného výskumu a vývoja je uvedená v prílohe č. 4. Naplnenie programu konkrétnymi úlohami výskumu a vývoja bude vykonané v jednotlivých rokoch formou verejnej súťaže.

Ďalšie prierezové problémy z oblasti výskumu a vývoja, ktorých zameranie nespadá do programových smerov priemyselného výskumu budú uplatňované ako samostatné štátne objednávky v týchto oblastiach:

Podpora kvalifikačnej expanzie technologických inovácii v priemysle a v enenrgetike

Cieľom  riešenia bude intelektualizácia  výrobných  síl v  spojení  s  rýchlym vzostupom  produktivity  práce  v  primárnom  a  sekundárnom sektore. To predpokladá    vytvorenie   podmienok  vo výskumnej  a vývojovej činnosti, technologickej  i  výrobnej infraštruktúre a v procese verejnoprospešných služieb. Pôjde o  rozhodujúci  prienik  informatizačných  a  moderných  technológií do  riadiacich   i sociálnych procesov so zmenami spôsobu života ľudí. Vecný obsah riešenia bude  orientovaný na systémové vzdelávanie zváračských odborníkov v zmysle požiadaviek Európskej zváračskej federácie, program zvyšovania úrovne personálu a rekvalifikáciu voľných pracovných síl v oblasti návrhov, implementácie a prevádzkovania informačných technológií a program výskumu a vývoja a stanovenia metodík skúšok elektromagnetickej kompatibility veľkých zariadení.

Sofistikované riadiace procesy
Cieľom riešenia bude uplatnenie informačných technológií a princípov automatizácie, zamerané najmä na konvergenciu informačných procesov, vzájomnú komunikáciu a prepojenie riadiacich technológií a komunikačných infraštruktúr. V oblasti služieb sa pozornosť sústredí na podporu softwerového rozvoja uplatnenia e-podnikania, e-obchodu a ďalších činností.
V činnostiach jednotlivých priemyselných odvetví a energetiky sú obsiahnuté aj výskumné a vývojové smery, ktorých riešenie bude iniciované podnikateľskými subjektami. Ide najmä o úlohy rozvoja vedy a techniky, ktoré sú zaradené medzi ostatné úlohy výskumu a vývoja a svojou orientáciou nenapĺňajú podmienky štátnych programov ani štátnych objednávok. Pre zabezpečenie takýchto úloh budú využité možnosti Agentúry pre podporu vedy a techniky SR (gestor MŠ SR) a Inovačného fondu, n. f. (zriaďovateľ – MH SR) tak, aby boli vytvorené  predpoklady na:
•	Podporu úloh zabezpečujúcich programy výskumu a vývoja agentúry resp. fondu,
•	Podporu individuálnych projektov výskumu a vývoja iniciovaných a formulovaných riešiteľmi, alebo realizátormi výsledkov riešení,
•	Podporu úloh tých medzinárodných vedecko-technických programov, ktoré nie sú zabezpečované priamo na základe medzinárodných dohôd a medzinárodných programov výskumu a vývoja.

Výber projektov musí spĺňať základné kritéria pre urýchlenú reštrukturalizáciu a zvýšenie konkurenčnej schopnosti slovenskej ekonomiky. Pôjde  najmä o zvýšenie nasledovných ekonomických prínosov a účinkov, na základe výsledkov riešených úloh rozvoja vedy a techniky:
•	zvýšenie exportu 
•	zvýšenie  podielu  pridanej  hodnoty 
•	zvýšenie konkurenčnej schopnosti formou  náhrady doterajšieho dovozu

 Základné rámce proexportnej politiky (podpora slovenských výrobkov) 
•	výrobky  a  technológie  schopné  konkurovať  na  báze  výhod  zo spracovania domácich surovín
•	výrobky a technológie vyššej finality s nadpriemernou hodnotou pridanou                         spracovaním
•	výrobky  a  tovary  charakteru  komponentov  pre  finalizáciu   v rámci medzinárodnej kooperácie.

Výber sledovanie a financovanie kategórie ostatných úloh výskumu a  vývoja sa budú riadiť všetkými legislatívnymi opatreniami prislúchajúcimi Agentúre pre podporu vedy a techniky SR a Inovačného fondu, n. f.

Ťažiskovou úlohou rozvoja MVTS na multilaterálnej úrovni v období do roku 2005 bude účasť pracovísk výskumu a vývoja priemyselných odvetví SR v Rámcových programoch EÚ pre výskum a technický rozvoj. V súčasnosti prebiehajúci 5. RP EÚ a v ňom doposiaľ dosiahnuté výsledky týchto pracovísk sú pomerne uspokojivé, čo však vzhľadom na už pripravovaný 6. RP EÚ (pre roky 2002-2006) nabáda k prehodnoteniu prístupov niektorých pracovísk k účasti na týchto aktivitách. MVTS s aktívnou účasťou v Rámcových programoch EÚ si vyžadujú dlhodobú prípravu a preto je potrebné definovať stratégiu týchto pracovísk z hľadiska dlhodobejších cieľov (zameranie činnosti pracoviska, zladenie výskumných a komerčných aktivít a politiky rozvoja ľudských zdrojov v súlade s prioritami EÚ – ERA), pretože uvedené skutočnosti budú v konečnom dôsledku spravidla limitovať predpoklady úspešnej participácie pracovísk výskumu a vývoja priemyselných odvetví SR v Rámcových programoch EÚ.

Dňa 21. 2. 2001 schválila EK návrh 6. Rámcového programu EÚ pre výskum a technický rozvoj. Navrhovaný rozpočet na 6. RP EÚ je 17,5 mld. EURO, čo predstavuje nárast o 17 % oproti 5. Rámcovému programu EÚ. Vytyčuje sedem kľúčových priorít:
•	technológie informačnej spoločnosti,
•	udržateľný rozvoj – najmä posilnenie VT kapacít,
•	nanotechnológie, inteligentné materiály a nové technológie výroby,
•	genomika a biotechnológie pre zdravie,
•	letectvo a vesmír,
•	bezpečnosť potravín a zdravotné riziká,
•	občania a vláda v európskej spoločnosti,
z ktorých najmä prvé tri sú zaujímavé aj z hľadiska rezortu MH SR pre subjekty v jeho pôsobnosti. Zapojenie MSP by malo vzrásť v európskom meradle z 10 % na 15 %, pričom prínosom by mal byť aj prístup k rizikovému kapitálu a efektívnejšie získanie partnerov. EK tiež predloží dva nové návrhy týkajúce sa vytvárania podmienok pre Európsky výskumný priestor (ERA) a zapojenie EÚ do národných  programov členských štátov. Podstata idey spočíva v  efektívnejšom koordinovaní VaT, pri zabezpečovaní kompatibility, vzájomného doplňovania sa a nadväznosti aktivít vykonávaných v rámci EÚ, členských a asociovaných štátov a ďalších európskych a medzinárodných kooperačných programov.

Na bilaterálnej úrovni budú aktivity MVTS pre pracoviská VaV priemyselných odvetví SR orientované dvoma smermi:
•	na zvýšenie úrovne vzájomnej spolupráce s príslušnými partnerskými subjektami v regionálne susediacich krajinách (najmä Rakúsko, Česká republika, Poľsko, Maďarsko, Ukrajina),
•	na udržanie, realizáciu a rozpracovanie ďalších projektov v rámci dvojstrannej spolupráce s priemyselne vyspelými krajinami Európy a sveta (Nemecko, Francúzsko, USA, Japonsko) a s tými krajinami, kde  naša MVTS  má svoju tradíciu a obojstrannú výhodnosť (Ruská federácia a Čínska ľudová republika).

Podpora týchto aktivít (najmä mobility) bude zabezpečovaná prostredníctvom nadrezortnej Agentúry na podporu vedy a techniky, ktorá by od 1. júla 2001 mala poskytovať účelovú finančnú podporu aj pre aktivity MVTS v súlade so štátnou vednou a technickou politikou SR.

V rámci medzinárodných aktivít pracovísk výskumu a vývoja priemyselných odvetví SR bude aj naďalej podporované ich pôsobenie v rôznych vládnych i mimovládnych organizáciách (CERN, IIR, EUREKA a pod.). Úspešné pôsobenie zástupcov SR v týchto organizáciách môže v konečnom dôsledku len napomôcť vstupu SR do ďalších, najmä z ekonomického i politického hľadiska významných štruktúr.

Vo všeobecnosti účasť pracovísk VaV priemyselných odvetví SR v rôznych vládnych i mimovládnych organizáciách bude v budúcnosti prehodnocovaná vo vzťahu ku skutočným prínosom, ktoré z konkrétneho členstva pre SR vyplývajú, najmä k príslušným finančným nárokom.

6.	Aktualizácia podporných činností technickej politiky

Aktualizácia podporných činnosti technickej politiky vychádza zo zámerov „Koncepcie štátnej politiky technickej normalizácie, metrológie, skúšobníctva a posudzovania zhody“, ktorú vláda SR schválila uznesením č. 1057/2001 a v oblasti priemyselného a duševného vlastníctva z „Koncepcie činnosti a ďalšieho rozvoja Úradu priemyselného vlastníctva SR“ , ako i návrhu na pristúpenie SR k Dohode o udeľovaní európskych patentov prijatého vládou SR uznesením č. 227/2001.

Pretože podporné činnosti technickej politiky majú nezastupiteľnú úlohu pri uplatňovaní výsledkov výskumu a vývoja a pri ďalšom technologicko-inovačnom rozvoji priemyselných odvetví, aktivity Technických centier priemyslu, výskumno-vývojových organizácií a podnikateľských subjektov priemyslu budú usmerňované na nasledovné hlavné úlohy:

•	v oblasti technickej normalizácie
-	aktívne sa podieľať na harmonizácii sústavy slovenských technických noriem so sústavou noriem EÚ. Prostredníctvom medzirezortného orgánu – Rady pre technickú normalizáciu usmerňovať ročné plány tvorby STN podľa priorít vyplývajúcich z prevzatých smerníc a potrieb priemyselných odvetví
-	iniciovať zahrnutie národných technických riešení a špecifík priemyslu a energetiky do technických požiadaviek európskych noriem a podieľať sa na preberaní smerníc EÚ do práva SR. Tým zosúlaďovať podmienky na export tovaru a služieb ešte pred riadnym členstvom v EÚ
-	podporiť proces implementácie európskych a medzinárodných noriem v oblasti služieb, ktoré sa stávajú významnou zložkou súčasných štrukturálnych zmien v ekonomike a spoločnosti.
-	pokračovať v transformácii odvetvových technických noriem (OTN) tak, aby štruktúra technickej normalizácie v priemyselných odvetviach bola do ukončenia prístupového procesu SR v súlade s požiadavkami európskych normalizačných orgánov

•	v oblasti skúšobníctva a posudzovaní zhody
-	podieľať sa na príprave podkladov a riešení inštitucionálneho zabezpečenia prístupu k Európskej dohode o pridružení a posudzovaní zhody a akceptácii priemyselných výrobkov (PECA) tak, aby tento proces postupne, v horizonte integračného úsilia SR, dospel k dohode o vzájomnom uznávaní s EÚ
-	prostredníctvom aktivít medzirezortnej Rady predsedu ÚNMS pre posudzovanie zhody vytvoriť priestor pre objektivizáciu procesu autorizácie a presadenia autorizovaných osôb v európskom kontexte, s cieľom dosiahnuť jej plnoprávne národné členstvo v EOTC (Európska organizácia pre posudzovanie zhody)
-	zvyšovať odbornú úroveň pracovníkov autorizovaných osôb ako aj samotných autorizovaných osôb v priemysle na takú úroveň, aby bola porovnateľná s úrovňou autorizovaných osôb v štátoch EÚ a umožnila bezproblémové plnenie požiadaviek EÚ na notifikované orgány
-	podieľať sa na implementácii v predkladaní smerníc EÚ nového prístupu ako nariadení vlády k zákonu o technických požiadavkách, s cieľom zabezpečiť v prechodnom období ochranu spotrebiteľa pred nebezpečnými a nekvalitnými výrobkami

•	v oblasti priemyselného a duševného vlastníctva
-	podieľať sa na príprave a spracovaní vládneho návrhu na pristúpenie Slovenskej republiky k Európskej patentovej dohode (EPD) tak, aby bola garantovaná kompatibilita patentového práva SR s podmienkami EÚ
-	v rámci pristúpenia Slovenskej republiky k EPD a za súčasne prebiehajúcej harmonizácie národného práva, realizovať rekvalifikáciu odborníkov výskumu a vývoja v oblasti ochrany inovácií v rámci spoločného trhu pre výrobky chránené priemyselnými právami, s cieľom pripraviť podnikateľské subjekty na riešenie problémov ochrany duševných práv v rámci EÚ a komunitárneho vyčerpania práv k priemyselnému vlastníctvu
-	analyzovať dopady a dôsledky pristúpenia Slovenskej republiky k EPD, najmä očakávaný 3-5 násobný nárast patentovej ochrany v SR a využiť sprístupnenie týchto technických informácií na usmernenie inovačného rozvoja v priemyselných odvetviach
-	za výsledky mimoriadnej technickej úrovne z oblasti výskumu a vývoja, ktorých hospodársko-inovačný prínos prispel k výraznému zlepšeniu ekonomických ukazovateľov podnikateľských subjektov, iniciovať udelenie ceny J. Bahyľa (cena predsedu ÚPV SR) v rokoch 2001, 2003 a 2005 

•	v oblasti politiky kvality
-	systém manažerstva kvality uplatňovať ako obligatórnu požiadavku periodického hodnotenia organizácií a pracovísk výskumu a vývoja v odvetviach priemyslu a energetiky. V tomto zmysle vytvárať v organizáciách a pracoviskách výskumu a vývoja v odvetviach priemyslu a energetiky podmienky na implementáciu systémov kvality podľa ISO 9000/2000 tak, aby v  horizonte rokov 2003-05 mali akreditované pracoviská VaV zavedený systém riadenia kvality.

7.	Transformácia organizačných štruktúr v priemyselnom výskume a ich periodické hodnotenie

Transformácia organizačných štruktúr v priemyselnom výskume bude v horizonte predkladanej aktualizácie technickej politiky ukončená. V súlade s odporúčaním „Auditu súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti“ (uzn. vlády SR č. 694/2000) sa v tomto roku zrealizuje transformácia zostávajúcich dvoch príspevkových organizácií výskumu a vývoja – Výskumný ústav zváračský Bratislava a Štátny drevársky výskumný ústav Bratislava, ktorých zriaďovateľom je Ministerstvo hospodárstva SR. Organizácie sa transformujú na a. s. a následne privatizujú. Tento proces MH SR, v spolupráci s MSPNM SR, bude usmerňovať tak, aby v rámci novo-vzniklého privátneho podnikateľského subjektu boli zachované a  naďalej rozvíjané výskumno-vývojové, realizačné a všeobecno-prospešné činnosti týchto inštitúcií.

V súčasnosti v priemyselných odvetviach a energetike pôsobí 42 organizácií a pracovísk výskumu a vývoja (OPVaV). Po ukončení transformácie VÚZ Bratislava a ŠDVÚ Bratislava, všetky tieto organizácie budú mať charakter privátnych právnických osôb, ku ktorým nebude mať Ministerstvo hospodárstva SR priamu kompetenciu.

Prehĺbenie súčinnosti organizácií a pracovísk výskumu a vývoja v priemysle a energetike, v súlade s prístupmi uplatňovanými v rámci krajín EÚ, bude založené na zosieťovaní jestvujúcich organizačných štruktúr. Tento zámer sa bude opierať o šesť jestvujúcich Technických centier, pôsobiacich pre jednotlivé odvetvia priemyslu a energetiky.

Tieto centrá združujú okolo 54 stálych členov predstavujúcich zástupcov organizácií a pracovísk VaV, podnikov a priemyselných zväzov príslušných odvetví. Poslaním Technického centra je spoločná príprava strategických, koncepčných a rozvojových zámerov výskumu a vývoja, koordinácie spolupráce pri príprave, riešení a realizácii rozhodujúcich a integrovaných projektov vedy a techniky, spoločný rozvoj MVTS, súčinnosť pri rozvoji technickej normalizácie a jej harmonizácii s EÚ, koordinovaný rozvoj skúšobníctva, podpora presadzovania systémov kvality a pre koncepčnú a rozborovú činnosť v príslušnom odvetví priemyslu a energetike.

V rámci celkovej koordinácie takto zosieťovanej štruktúry OPVaV v priemysle Ministerstvo hospodárstva SR predpokladá úzku spoluprácu so Združením priemyselných zväzov SR a Zväzom priemyselných výskumných a vývojových organizácií.

S cieľom udržať a postupne zvyšovať profesnú úroveň  organizácií a pracovísk VaV, v zmysle uzn. vlády SR č. 577/1999, bude MH SR pokračovať v periodickom hodnotení OPVaV. Periodické hodnotenie bude aj naďalej založené na bodovom hodnotení ukazovateľov zoskupených v nasledovných piatich základných skupinách:
•	Kvalifikačná štruktúra pracovníkov a vedecká výchova
•	Výsledky výskumnej a vývojovej činnosti
•	Prínosy z realizácie výskumu a vývoja v praxi
•	Výdavky na výskum a vývoj
•	Uplatnenie princípov systémov kvality

Na základe predložených podkladov o výsledkoch výskumnej a vývojovej činnosti organizácie (pracoviská) a z relatívneho porovnania ukazovateľov hodnotenej organizácie so stanovenými ukazovateľmi sa hodnotená OPVaV zaradí do jednej z nasledovných kategórií:
•	pozitívne hodnotenie v celom rozsahu činnosti
•	pozitívne hodnotenie pre určité oblasti činnosti
•	podmienečné hodnotenie pre určité oblasti činnosti
•	negatívne hodnotenie v plnom rozsahu činnosti

Zámerom MH SR je v ďalšom období uplatňovať také kritériá periodického hodnotenia, ktoré by viedli k skvalitňovaniu štruktúry pracovníkov výskumu a vývoja, zvyšovaniu podielu na účasti v rámci programov VaV vyhlasovaných EÚ, zvyšovaním prínosov z realizácie výsledkov VaV a  implementácii systémov kvality do riadenia a  činnosti OPVaV. Osvedčenie o periodickom hodnotení bude vydávané na obdobie troch rokov a bude nutnou podmienkou pre prijatie do verejnej súťaže na riešenie projektov VaV, ktoré sa uchádzajú o spolufinancovanie zo zdrojov štátneho rozpočtu.

8.	Podmienky pre efektívne uplatnenie výskumu a vývoja v podnikateľskej sfére

Splnenie aktualizovaných zámerov technickej politiky priemyselných odvetví si vyžaduje vytvoriť zodpovedajúce nástroje a podmienky v oblasti legislatívy, systémového riadenia a financovania výskumu a vývoja:

•	v oblasti legislatívy

Hlavnými nástrojmi pre vymedzenie pôsobnosti výskumu a vývoja v podnikateľskej sfére budú právne normy prijaté v hodnotenom období

-	zákon NR SR č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci
-	zákon NR SR č. 203/2000 Z. z. o Agentúre na podporu vedy a techniky
-	novela zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách
-	novela výnosu MF SR č. 41/59/1996, ktorým sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona NR SR č. 303/1995 Z. z

Po schválení „Zákona o vede a technike“ bude vytvorený zodpovedajúci právny rámec pre usmerňovanie výskumu a vývoja pre všetky sektory výrobných a nevýrobných odvetví SR. Doplniť však bude treba niekktoré vykonávacie predpisy, ktorými sa spresní a zjednotí uplatňovanie jednotlivých právnych noriem v praxi (napr. kalkulácia nákladov výskumu a vývoja, metodika schvaľovania štátnej pomoci a ďalšie).

•	v oblasti systémovej

Priority systémového riadenia výskumu a vývoja v priemysle budú sústredené na odstraňovanie prekážok a slabé miesta v procese transferu poznatkov a na zvyšovanie pružnosti a výkonnosti celého potenciálu priemyselného výskumu a vývoja. Ťažiskom bude najmä:

-	presadzovanie nových foriem prepojenia a spolupráce jednotlivých sektorov vedy a techniky (verejný, vysokoškolský, podnikateľský) so zvýšeným podielom využívania Integrovaných projektov vedy a techniky
-	vytváranie podmienok pre zvyšovanie úrovne kvalifikačnej štruktúry OPVV v priemysle a motiváciu mladej generácie pre prácu vo výskume a vývoji
-	uplatnenie moderných princípov manažmentu výskumu a vývoja v podnikateľskom prostredí, najmä pri príprave a riadení programov VaV, kontrole a hodnotení výsledkov programov a pri transfere poznatkov VaV do výrobno-užívateľských podmienok
-	znižovanie zaostávania za porovnateľnými krajinami EÚ v technickej vybavenosti OPVV, najmä v prístrojovom vybavení a informačnej infraštruktúre

•	v oblasti financovania VaV

V horizonte do roku 2005 sa predpokladá ďalšie zvýraznenie diverzifikácie financovania priemyselného výskumu a vývoja a dosiahnutie plnej harmonizácie poskytovania štátnej pomoci podnikateľskej sfére na výskum a vývoj s princípmi uplatnenými v rámci EÚ. Váha diverzifikovaných foriem priemyselného VaV sa prejaví nasledovne:

•	Výskum a vývoja financovaný z vlastných prostriedkov podnikateľskej sféry bude tvoriť rozhodujúcu formu financovania VaV v priemysle. Cieľove v roku 2005 by touto formou malo vyť vynaložené na VaV cca 4,0 mld. Sk, čo predstavuje ročný nárast približne 350 mil. Sk v rokoch 2001-2005. To si vyžaduje od podnikateľskej sféry postupne zvyšovať podiel zdrojov smerovaných na financovanie VaV tak, aby v r. 2005 predstavoval tento podiel aspoň 5 % z obratu firiem.
•	Výskum a vývoja financovaný spoločne prostriedkami štátneho rozpočtu a hospodárskej sféry bude druhou najzávažnejšou formou financovania VaV v priemysle. Touto formou by sa v cieľovom roku 2005 malo zo štátneho rozpočtu vynaložiť na vedu a výskum 400,0 mil. Sk (viď príloha č. 3), čo predstavuje oproti súčasnosti minimálny ročný nárast zdrojov štátneho rozpočtu vo výške 30,0 mil. Sk a neprevyšuje rast bežnej ročnej inflácie. Vzhľadom na význam postavenia priemyselného výskumu pre inovačný rozvoj priemyslu, bude potrebné prehodnotiť podiel zdrojov štátneho rozpočtu smerovaných do tejto oblasti tak, aby postupne dosiahol objem 0,08 % z HDP. V tomto zmysle predpokladá priemyselný výskum využívať zdroje štátneho rozpočtu, ktoré podľa nového modelu financovania VaV budú rozložené na financovanie
-	štátnych programov VaV (rozpočtová kapitola MŠ SR)
-	štátnych objednávok VaV (rozpočtová kapitola MŠ SR)
-	samostatných úloh VaV iniciovaných podnikateľskou sférou (zdroje Agentúry na podporu vedy a techniky)

Priemyselný výskum sa v uvedených štruktúrach (štátne programy, štátne objednávky, Agentúra na podporu VaT) bude uchádzať o riešenie nových úloh VaV už pre rok 2002, pretože východiskový stav zdrojov štátneho rozpočtu vyčlenených pre sk 2 – Veda a technika rozpočtovej kapitoly MH SR (186,1 mil. Sk) nepokrýva financovanie ani úloh prechádzajúcich z minulého obdobia a predstavuje cca 200,0 mil. Sk prepad zdrojov od roku 1999 (viď príloha č. 3).

•	Výskum a vývoja financovaný zo zdrojov MVTS  (najmä 5. a 6. Rámcového programu EÚ) by mal predstavovať tretiu najvýznamnejšiu formu financovania VaV v priemysle. Na základe súčasných tendencií úspešnosti pracovísk priemyselného VaV na prebiehajúcom 5. Rámcovom programe predpokladáme, že v 6. Rámcovom programe sa dosiahnu zrovnateľné výsledky. To by predstavovalo celkovú sumu cca 120,0 mil. Sk s ročnými prostriedkami vo výške asi 30,0 mil. Sk.

•	Výskum a vývoj financovaný z mimorozpočtových zdrojov predpokladá naplnenie odporúčaní „Auditu“ o realizácii návratného financovania výskumu a vývoja v podnikateľskej sfére. Touto formou sa predpokladá využiť pre podporu výskumu a vývoja ročne 100,0 mil. Sk, ktoré vláda SR uzn. č. 763/1999 odporučila vyčleniť zo zdrojov FNM SR v prospech činnosti Inovačného fondu n. f. a ďalších 65,0 mil. Sk zo zdrojov hospodárskej sféry.

          V zmysle pripravovaného Zákona o vede a technike bude môcť byť pre návratné financovanie VaV využívaná aj časť prostriedkov štátneho rozpočtu a to prostredníctvom dotácie pre Inovačný fond n. f.. Predpokladáme, že táto čiastka by postupne mohla predstavovať ročnú sumu cca 150 mil. Sk.

Ministerstvo hospodárstva SR

Z á v e r y
z porady zainteresovaných orgánov k posúdeniu materiálu „Aktualizácia koncepčného zamerania technickej politiky priemyselných odvetví do roku 2003, s výhľadom do roku 2005“

Porada zainteresovaných orgánov (MŠ SR, MF SR) k posúdeniu materiálu „Aktualizácia koncepčného zamerania technickej politiky priemyselných odvetví do roku 2003, s výhľadom do roku 2005“ bola zvolaná v zmysle čl. 7, ods. 4, Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR (príloha uzn. vlády SR č. 368/1995).

Na základe posúdenia materiálu a diskusie na zvolanej  porade Ministerstvo školstva SR vyjadrilo k materiálu nasledovný názor:

•	odporúča akceptovať navrhnutú koncentráciu programových smerov výskumu a vývoja v priemysle,
•	materiál je prijateľným východiskom pre prípravu a rozpracovanie štátnych programov výskumu a vývoja, ktoré pripravuje MŠ SR,
•	súhlasí s využitím vecnej orientácie programových smerov VaV v priemysle pri formulovaní konkrétnych parametrických ukazovateľov pripravovaných štátnych programov VaV a v tomto zmysle žiada upraviť znenie bodu B návrhu uznesenia vlády SR,
•	v rámci gesčnej zodpovednosti za rozpracovanie, usmerňovanie a kontrolu programov VaV navrhuje zvýšiť zodpovednosť odvetvového ministerstva,
•	odporúča materiál prerokovať vo vláde SR.

Ministerstvo financií SR, ako druhý dotknutý orgán štátnej správy, sa porady nezúčastnilo a vyjadrenie predloží v termíne adekvátnom potrebe na jeho posúdenie 

Bratislava, 27. 6. 2001

Vypracoval: Odbor vedy a techniky

Schválil: PhDr. Ján Oravec, CSc.
               GRS stratégie, podpory podnikania a legislatívy