Návrh koncepcie rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky

V súvislosti so vstupom Slovenska do EÚ je nevyhnutné venovať pozornosť cestovnému ruchu ako faktoru hospodárskeho a sociálneho rozvoja regiónov s ohľadom na vytváranie pracovných príležitostí, zdroj príjmov miestnych rozpočtov a nástroj ochrany prírodného a kultúrneho dedičstva ako prvkov ponuky cestovného ruchu. Kvalitné prírodné prostredie a zachované kultúrne dedičstvo generujú dopyt po cestovnom ruchu.

Vláda Slovenskej republiky vo svojom programovom vyhlásení uviedla, že pripraví a zrealizuje novú koncepciu rozvoja cestovného ruchu s ťažiskom na podporu aktívneho cestovného ruchu, so zameraním najmä na ekoturizmus, kúpeľný a zdravotný cestovný ruch, agroturistiku a vidiecky cestovný ruch, a to v silnej väzbe na participáciu územnej samosprávy. 

Predkladaná Koncepcia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky na roky 2005 - 2006 nadväzuje na Stratégiu rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013, túto ďalej rozpracováva a okrem úloh platných zo stratégie na roky 2005 - 2006 konkretizuje ďalšie úlohy na tieto dva roky. Vychádza pritom z piatich strategických cieľov, ktorými sú:

1.	posilnenie postavenia odvetvia cestovného ruchu v národnom hospodárstve 
2.	rast konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu Slovenskej republiky v európskom priestore
3.	zvýšenie atraktívnosti Slovenskej republiky ako dovolenkového cieľa
4.	rast objemu pobytového cestovného ruchu
5.	zlepšenie štruktúry návštevníkov skvalitňovaním poskytovaných služieb

Materiál neobsahuje obvyklú analýzu súčasného stavu, pretože paralelne s týmto materiálom bola spracovaná aj Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013, ktorá túto analýzu obsahuje.

1. Strategické ciele slovenského cestovného ruchu

1.1. Posilnenie postavenia odvetvia cestovného ruchu v národnom hospodárstve

Pre Slovensko je nesporný význam cestovného ruchu ako dôležitého činiteľa ekonomického rastu, faktora vplývajúceho na platobnú bilanciu štátu, zamestnanosť a regionálny rozvoj, s pozitívnym vplyvom na kultúrny a sociálny život spoločnosti. Globálnym cieľom trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu na Slovensku je stabilizovať jeho postavenie v štruktúre odvetví národného hospodárstva a utvárať predpoklady pre jeho efektívny a dlhodobý rozvoj ako faktora hospodárskeho, sociálneho, kultúrneho a environmentálneho rozvoja spoločnosti. 

1.2. Rast konkurencieschopnosti odvetvia cestovného ruchu Slovenskej republiky v európskom priestore

Krajinami, ktoré sa so Slovenskom môžu porovnávať z geografického hľadiska (nemajú teplé more a nachádzajú sa v strednej Európe) sú Česko, Rakúsko, Maďarsko a Poľsko. Hodnotenie konkurencieschopnosti Slovenska medzi európskymi krajinami z hľadiska cestovného ruchu je nepriaznivé, ako to dokumentuje aj tabuľka WTTC v prílohe č. 1.

Hlavnou prednosťou Slovenska oproti susedným konkurenčným štátom ako cieľovým miestam cestovného ruchu je mnohorakosť turistických možností, ktoré sme schopní ponúkať v kombinácii s rôznymi kultúrnymi a prírodnými aktivitami. Slovensko ako cestovný cieľ bude na trhu úspešné vtedy, ak svoj úspech na trhu bude budovať na svojej jedinečnosti, silných stránkach a prednostiach. V medzinárodnej konkurencii sa presadí až potom, ak bude mať vybudovaný jednotný imidž a bude rešpektovať spoločné záujmy a cieľ – ponuku produktu pod spoločnou značkou. Z pohľadu zákazníka by potom mali turistické destinácie spĺňať základné podmienky ako je bezpečnosť, ľahká dostupnosť, dobré zdravotné štandardy, rozvinutá infraštruktúra, zdravé životné prostredie, zachovaná príroda a oku lahodiaci obraz krajiny. Slovensko sa približuje splneniu všetkých týchto kritérií. Vychádzajúc z týchto skutočností bude špecifickým cieľom cestovného ruchu rozvoj produktov cestovného ruchu v regiónoch majúcich na to vhodné podmienky. 

1.3. Zvýšenie atraktívnosti Slovenskej republiky ako dovolenkového cieľa

	Slovensko ako dovolenkový cieľ potrebuje prezentovať na medzinárodnom trhu cestovného ruchu také služby a také nové zariadenia cestovného ruchu, ktoré ho urobia atraktívnym pre potenciálnych návštevníkov. V poslednom období sa tešia veľkému záujmu domácich aj zahraničných návštevníkov najmä aquaparky (Bešeňová, Liptovský Mikuláš, Poprad, Senec), ktoré svojou celoročnou prevádzkou podstatne prispievajú k využitiu voľného času dovolenkárov. Zahraničnými investormi pripravovaná rekonštrukcia a adaptácia vybranej siete kaštieľov, zámkov a kúrií na 4 a 5 hviezdičkové hotely a široká paleta športových, rekreačno-zábavných a ďalších doplnkových služieb môže znamenať ďalší spôsob, ako zatraktívniť ponuku Slovenska.

1.4. Rast objemu pobytového cestovného ruchu

Slovenská republika má na európskom trhu cestovného ruchu 0,20 % podiel v počte turistov a 0,33 % podiel na príjmoch zo zahraničného cestovného ruchu (údaje za rok 2003). V počte turistov sa všetci naši konkurenti nachádzajú medzi prvými dvadsiatimi krajinami vo svete. Strategickým cieľom cestovného ruchu je preto príprava takej príťažlivej ponuky, ktorá zabezpečí medziročný nárast jeho výkonov (počtu prenocovaní a devízových príjmov), ktorý bude korešpondovať s predpokladaným rastom cestovného ruchu v Európe.  Tomuto strategickému cieľu musí byť podriadená tak propagácia Slovenska v zahraničí, ako aj propagácia v rámci domáceho cestovného ruchu, rozvoj kvalitných produktov a v neposlednom rade kvalita životného prostredia, prírody a krajiny  ako aj  kvalita a rozsah služieb cestovného ruchu, ktoré zabezpečia predlžovanie času pobytu zahraničných návštevníkov na Slovensku.

1.5. Zlepšenie štruktúry návštevníkov skvalitňovaním poskytovaných služieb

Pod zlepšením štruktúry návštevníkov chápeme také zmeny v zložení klientely, ktoré budú znamenať získanie solventnejších návštevníkov, ktorí vynaložia viac peňazí na svoj pobyt. Vyššia útrata znamená väčší ekonomický efekt pri rovnakom alebo nižšom počte návštevníkov zo stredných príjmových vrstiev alebo solventnejších z vyšších príjmových skupín. Znamená to zvýšiť kvalitu služieb, predovšetkým však je potrebné tieto ponúkať v ucelených „balíkoch“ tak, aby zodpovedali potrebám zákazníkov. Aj aktivity Slovenskej agentúry pre cestovný ruch (SACR) sa budú musieť zamerať na konkrétne cieľové skupiny návštevníkov, treba však počítať s tým, že takíto návštevníci budú požadovať aj širšie spektrum kvalitných služieb.

Dosiahnutie tohto cieľa sa bude dať monitorovať zriadením satelitného účtu, rôznymi štatistickými prieskumami a periodicky sa opakujúcimi výberovým šetreniami. Štatistický úrad Slovenskej republiky v súčasnosti organizuje a vykonáva v rámci programu štátnych štatistických zisťovaní tri štatistické zisťovania za oblasť cestovného ruchu: mesačný výkaz o činnosti ubytovacieho zariadenia, ročný výkaz o vybraných službách v cestovnom ruchu a zisťovanie o dovolenkových pobytoch a služobných cestách.

2. Marketing, štátna propagácia a prezentácia Slovenska 

Prezentáciu a  propagáciu Slovenska ako krajiny cestovného ruchu zabezpečuje tak ako v okolitých krajinách aj na Slovensku špecializovaná organizácia, Slovenská agentúra pre cestovný ruch (SACR). SACR podriaďuje všetky svoje marketingové a propagačné aktivity doma a v zahraničí cieľu prezentácie Slovenska ako vyspelej a pohostinnej krajiny cestovného ruchu. Na prezentačných aktivitách Slovenska smerom k zahraničiu sa aktívne podieľajú aj ďalšie subjekty ako napr. MK SR a MZV SR. 

V roku 2005 začala SACR oficiálne používať nové logo Slovenska ako značku destinácie a s týmto logom bude prezentovať Slovensko na všetkých marketingovo-propagačných aktivitách CR.

Jednou z priorít uplynulých troch rokov bolo budovanie ďalších zahraničných zastúpení. Od roku 2002 pracuje už zastúpenie vo Varšave, na začiatku roka 2003 začali svoju činnosť zastúpenia v Moskve, vo Viedni a v Amsterdame. Od októbra 2003 pracujú zahraničné zastúpenia v  Prahe a v Berlíne. Zastúpenia veľmi rýchlo a úspešne naštartovali svoju činnosť na týchto zdrojových trhoch. 

SACR v roku 2003 sústredila svoju pozornosť najmä na prezentácie v krajinách EÚ. Prezentovala na nich prínos kultúrneho a prírodného potenciálu Slovenska na zjednotený trh cestovného ruchu Európy. Takto zamerané prezentácie pokračovali aj v roku 2004. 

Problémom SACR sú stále obmedzené, a v porovnaní s  okolitými štátmi i nepostačujúce finančné zdroje na zabezpečovanie úloh. SACR ako nositeľ štátnej propagácie a prezentácie cestovného ruchu Slovenska má spracovaný dokument s názvom Marketingová stratégia cestovného ruchu Slovenskej republiky z apríla 2005. Vzhľadom na súčasný nízky stupeň poznania Slovenska ako cieľovej krajiny cestovného ruchu, v porovnaní s úrovňou propagácie okolitých štátov a ich marketingového pôsobenia na trhoch Európy a sveta a s úlohou nepripustiť rozpad trhov, musí Slovensko vyvíjať relevantné aktivity a jednoznačne zaujať lepšie miesto na medzinárodnom trhu cestovného ruchu.
V krátkodobom časovom horizonte dvoch rokov bude nevyhnutné prehĺbiť a realizovať  nasledovné ciele:
•	zriadiť a efektívne koordinovať činnosť ďalších zahraničných zastúpení SACR vo významných vysielajúcich krajinách, pripraviť sa na záujem o návštevy Slovenska zo strany bohatej čínskej klientely v rámci návštev stredoeurópskeho regiónu,
•	prehĺbiť internetovú prezentáciu Slovenska v rámci informačného systému európskeho cestovného ruchu aj s možnosťou využívania podstránok na kľúčových partnerov v regiónoch Slovenska,
•	prehĺbiť prácu s verejnosťou, rozšíriť účasť na zahraničných veľtrhoch a výstavách i pre VÚC s podporou SACR,
•	aktualizovať marketingovú stratégiu SACR na roky 2005 - 2006 v súvislosti s novými možnosťami využitia štrukturálnych fondov EÚ,
•	vykonať dlhodobý výskum motivácie k príchodu zahraničných turistov na Slovensko v krajinách, kde má SACR svoje zahraničné zastúpenie, zisťovať motiváciu a očakávania potenciálnych klientov od návštevy Slovenska,
•	využívať poznatky z publikovaných marketingových stratégií hlavných vysielajúcich krajín (Česko, Poľsko, Nemecko, Maďarsko, Rakúsko, Holandsko, Rusko, atď.),
•	využívať výskumné práce European Travel Commitee,
•	spracovať a zosúladiť marketingové programy cestovného ruchu jednotlivých VÚC a regiónov Slovenska,
•	marketingové a propagačné aktivity zamerať na komunity našich krajanov v zahraničí, najmä v zámorí (USA, Kanada, Austrália, Argentína, Izrael),
•	zapojiť Slovensko do zájazdov, ktoré zo západnej a severnej Európy smerujú do južnej, resp. strednej a východnej Európy (prostredníctvom Medzinárodného zväzu autobusových dopravcov RDA a pod.).

SACR má ako jednu z hlavných priorít počas ďalších dvoch rokov vybudovať také väzby a asociácie, ktoré v mysliach potenciálnych návštevníkov spoja Slovensko ako turistický cieľ s vhodnými hodnotami. Takáto silná väzba nám zatiaľ chýba. Jej vybudovanie je však nevyhnutné, pretože potom sa uľahčí rozhodovanie klienta, zvýši sa jeho tolerancia pri prípadných omyloch, krajina je chránená v konkurenčnej súťaži, zjednoduší sa produkcia nových služieb a  za služby možno pýtať vyššiu cenu. Potenciálni návštevníci Slovenska v budúcnosti musia spájať našu krajinu s jednou silnou asociáciou, ktorá sa však nebude každú chvíľu meniť a jej tvorba musí byť dlhodobým procesom podporeným aj potrebnými finančnými prostriedkami. Len tak sa bude dať intenzívne pôsobiť na potenciálnych zákazníkov a získavať ich pre návštevu Slovenska. 

Z výsledkov dlhodobého výskumu motivácie k príchodu zahraničných turistov na Slovensko bude jasné, ktoré sú hlavné dôvody ich návštevy. Kombináciou týchto dôvodov získame hlavný výsledok marketingového prieskumu – ako sa bude prezentovať Slovensko voči zahraničiu a ktoré budú naše hlavné národné produkty. Ústav turizmu, s.r.o. Bratislava v roku 2004 spracoval štatistický prieskum záujmu zahraničných návštevníkov o jednotlivé formy cestovného ruchu na Slovensku.  

( údaje z roku 2004 v % )
   predmet záujmu       	typ cesty/pobytu	
	tranzitná	jednodňová netranzitná	krátkodobý	dlhodobý	
rekreačný pobyt na horách	19,2	13,5	14,8	30,5	
pobyt v kúpeľoch	8,2	4,3	6,2	20,4	
zimné športy	16,4	19,1	21,4	13,2	
návšteva rodiny/známych  	1,7	13,7	16,7	12,0	
rekreačný pobyt pri vode 	9,0	13,5	7,4	6,6	
mestské kultúrno-historické pobyty  	9,6	7,8	10,5	6,0	
okružné cesty 	3,7	4,0	9,7	5,4	
vidiecka turistika 	2,0	1,4	4,3	4,2	
turistika nákupná  	2,0	19,1	3,5	1,2	
iba tranzit  	20,3	1,4	2,3	0,0	
neuvažujem o ďalšej návšteve Slovenska    	
7,9	
2,1	
3,1	
0,6	
Zdroj: Ústav turizmu s.r.o.

Z tabuľky vyplýva, že ak je potrebné ponuku Slovenska prispôsobiť záujmu zahraničných návštevníkov, potom je nevyhnutné v  marketingovej stratégii prednostne rozvíjať a propagovať rekreačné pobyty na horách, zimné športy a pobyty v kúpeľoch. Na ďalšom mieste treba rozvíjať letné rekreačné pobyty pri vode a pobyty v mestách spojené s poznávaním našej kultúry a histórie. Ostatné formy cestovného ruchu budú v ďalších dvoch rokoch len doplnkové, ich podpore a rozvoju však bude venovaná v súlade s programovým vyhlásením vlády SR rovnocenná pozornosť (kongresový cestovný ruch). Do tejto skupiny patrí aj vidiecky cestovný ruch, pre ktorého rozvoj máme na Slovensku veľmi dobré predpoklady. Na druhej strane bude dôležité okrem poznania záujmu návštevníkov, ktorí už na Slovensku boli, poznať aj záujem tých potenciálnych návštevníkov, ktorí ešte Slovensko nenavštívili. Tých je podstatne viac. 
Pri využívaní informačných zdrojov treba selektovať silné a slabé motivačné faktory pre návštevu Slovenska. K týmto faktorom treba potom prispôsobiť rozvíjanie našich produktov a ich ponuku na zahraničných trhoch. Z výskumu bude zrejmé aj to, ktoré krajiny budú našimi konkurentmi pri ponuke konkrétnych národných produktov, resp. rozvíjaní konkrétnych foriem cestovného ruchu a ktoré formy, resp. produkty  turisti vyhľadávajú.

Úlohou SACR bude v spolupráci s jednotlivými samosprávnymi krajmi takéto národné produkty postupne zostaviť, následne prednostne predstaviť zahraničným novinárom a cielene ich propagovať u touroperátorov v zahraničí prostredníctvom svojich zahraničných zastúpení. Budú uverejnené aj na webových stránkach. Národné produkty zaradia do svojich katalógov incomingové cestovné kancelárie. 

3. Rozvoj foriem cestovného ruchu

3.1. Zimný cestovný ruch a zimné športy

Slovensko ako hornatá krajina má veľmi dobré prírodné podmienky na rozvoj zimných športov. Až 62 % územia tvoria hory. Priemerný počet dní so snehovou pokrývkou je na väčšej časti územia viac ako 90 dní. Na lyžovanie je vhodná aj členitosť terénu, pričom značnú časť horského terénu tvoria hole a horské lúky. V zalesnených oblastiach budú pri rozširovaní existujúcich a budovaní nových lyžiarskych stredísk nevyhnutné aj rozsiahlejšie zásahy do lesných porastov. 
      
 	V súčasnosti je na území Slovenska nasledovná skladba horských stredísk cestovného ruchu vrátane rozsahu a úrovne technickej infraštruktúry pre zimný cestovný  ruch:
•	20 horských stredísk so špičkovou vybavenosťou a medzinárodným charakterom (príloha č. 26),
•	40 horských stredísk s nadpriemernou vybavenosťou na národnej, resp. regionálnej úrovni,
•	250 horských stredísk s priemernou vybavenosťou na regionálnej, resp. miestnej úrovni.                                             

       	Z uvedeného celkového počtu stredísk je viac ako 80 stredísk vybavených systémami výroby technického snehu. V takto vybavených strediskách sú technicky zasnežované lyžiarske zjazdové i bežecké trate o celkovej dĺžke viac ako 150 km a o celkovej ploche viac ako 750 hektárov.

Lyžiarske strediská musia garantovať pre pobytovú domácu i zahraničnú klientelu dostatok snehu najmä na vianoce, na novoročné sviatky a potom počas jarných prázdnin a prakticky až do konca marca. Prognózy do budúcna, pokiaľ ide o prírodný sneh, nie sú optimistické. Postupné globálne otepľovanie podnebia a zmeny stredoeurópskej klímy budú pre zimné športy znamenať tvrdšie podmienky. Technické zasnežovanie bude mať z hľadiska udržania návštevnosti zimných stredísk rastúci význam. Limitujúcimi faktormi technického zasnežovania môže byť jeho finančná náročnosť a environmentálne dopady. Zmeniť sa však bude musieť pohľad na to, kto do zasnežovania má investovať. Zatiaľ sú to väčšinou prevádzkovatelia osobných horských dopravných zariadení, budovanie zariadení na technické zasnežovanie  je však vysoko náročné na investičné náklady. 

Perspektívnymi klientmi pre Slovensko nie sú nároční lyžiari, ktorí chodia do alpských stredísk, kde sú terény pestrejšie, rozsiahlejšie a náročnejšie, služby komplexnejšie a zatiaľ aj kvalitnejšie. Pre hostí z krajín, kde nie sú veľké možnosti na lyžiarske vyžitie, ako je Maďarsko, Poľsko, Česko, Rusko, Ukrajina, Chorvátsko, Lotyšsko, Litva, Estónsko, Bulharsko či Rumunsko, sú však prírodné danosti Slovenska na lyžovanie veľmi dobré. Týmto cieľovým skupinám treba pripraviť takú komplexnú ponuku kapacít a služieb, aby boli s ňou spokojní a motivovala ich k návšteve slovenských zimných stredísk. Ekonomický prínos zimného cestovného ruchu je vyšší ako v prípade letného, pretože turista má vyššie výdavky – nebýva v lacnom kempe ako v lete ale v hoteli, minie viacej peňazí na športové aktivity (lyžiarske lístky na lyžiarske vleky), nevarí si vlastnú stravu v karavane, ale stravuje sa v reštaurácii, atď.
	
Pri rozvoji zimného cestovného ruchu a budovaní zimných rekreačných stredísk je potrebné preferovať rekonštrukciu a zlepšovanie kvality už existujúcich zariadení a stredísk. Pri plánovaní nových zámerov je potrebné dôsledne rešpektovať požiadavky ochrany prírody a životného prostredia a neumiestňovať ich do chránených území. Taktiež je potrebné rešpektovať únosnosť územia nielen vo vzťahu k využívaniu účastníkmi cestovného ruchu, ale aj k využívaniu prírodných zdrojov a to predovšetkým pitnej a úžitkovej vody v súvislosti so vzrastajúcou potrebou technického zasnežovania.

3.2. Letná turistika a pobyty pri vode 

Najúčinnejším spôsobom reprodukcie pracovnej sily sú letná dovolenka a turistika, kedy celé rodiny môžu spoločne oddychovať a tráviť svoju dovolenku v strediskách cestovného ruchu. Tieto dovolenky sú podmienené klimatickými a prírodnými podmienkami (letná turistika), ale aj fyzickou náročnosťou (horolezectvo, kanoistika), či záujmovou činnosťou (napr. cyklistika – na Slovensku  je 5400 km trás vhodných na cykloturistiku, ďalej sú to mototuristika, vodná turistika, plávanie, paragliding, pešia horská turistika, atď.)

Slovensko má  viac ako 12 000 km značkovaných turistických chodníkov, ktorých správa, údržba a financovanie však nie sú zatiaľ jednoznačne doriešené.  Naše horstvá vytvárajú predpoklady pre rozvoj vysokohorskej turistiky a horolezectvo. Dobré predpoklady sú pre vodnú turistiku a vodné športy – plávanie, vodné lyžovanie, jachting, windsurfing, kúpanie – na prírodných vodných tokoch, jazerách a umelých vodných plochách – priehradách a nádržiach. V poslednom období rastie počet moderných stredísk s komplexnými službami – termálnych kúpalísk a aquaparkov. Vyše 40 termálnych  kúpalísk má medzinárodný i celoštátny význam, teplota vody v nich sa pohybuje v rozmedzí od 22  do 92 C, takže mnohé z nich sú vhodné aj na celoročné využitie. Vzhľadom na veľký záujem o termálne kúpaliská a na ďalšie nové vrty kvalitnej termálnej vody sa bude počet termálnych kúpalísk aj v budúcnosti zvyšovať. Súčasne sa bude skvalitňovať aj úroveň ich vybavenosti. Využívanie voľného času pri vodných plochách v letnom období sa stalo najmasovejšou formou rekreácie a športu. Aquaparky budú pre návštevníkov lákavé a atraktívne po celý rok, pretože aj v prípade nevhodného počasia im umožnia zábavu a rozptýlenie. Prispejú tak k zmierneniu sezónnych výkyvov v návštevnosti v tých oblastiach, kde sú v prevádzke, pretože sezónnosť  v cestovnom ruchu má viacero nevýhod:
•	celá infraštruktúra sa koncentruje na sezónnu špičku,
•	na trhu predávajúceho sa v období hlavnej sezóny výrazne zvyšujú ceny,
•	návštevník zažíva stres z preťaženia a preplnenia prírodného prostredia, do ktorého si prišiel pôvodne oddýchnuť,
•	značná časť pracovných miest v cestovnom ruchu nie je celoročným miestom,
•	narastá závislosť od sezónnych pracovníkov.

Výstavbou ďalších takýchto stredísk vhodných na trávenie voľného času prispejeme k zníženiu sezónnosti a k rozšíreniu možností vyplniť čas dovolenkára inými pohybovými a zábavnými aktivitami. Nie je reálne očakávať od podnikateľských subjektov, že prevezmú na seba náročné financovanie prieskumných vrtov na využitie geotermálnej energie pre účely cestovného ruchu s neistou zárukou, či navŕtaný prameň bude výdatný. Tu by mal väčšiu úlohu na seba prevziať štát, kým samotné prvotné a druhotné využívanie geotermálnej energie by už malo byť vecou samospráv a  podnikateľských subjektov.

Príroda, rozmanitá krajina  a relatívne neporušené životné prostredie sú silnou stránkou Slovenska, ktorá priťahuje podstatné množstvo návštevníkov. Pri výstavbe stredísk pre letné športy, aquaparky a i. preto musia byť rešpektované záujmy ochrany prírody, krajiny a životného prostredia, vyjadrené v príslušnej legislatíve.

3.3. Mestský a kultúrny cestovný ruch

Mestský cestovný ruch predstavuje každú formu pobytu návštevníkov v meste, ktorého hlavným cieľom je zážitok. Môže byť motivovaný pracovne (obchodný, veľtržný, kongresový) alebo turisticky (kultúrny, vzdelávací, nákupný, zdravotný, návšteva príbuzných alebo známych). Pre mestá je to príležitosť prezentovať kultúrne dedičstvo, organizované podujatia  a primerane ekonomicky ich zhodnocovať. 

Slovenské mestá majú rozličný stupeň atraktivity pre cestovný ruch. Perspektívu majú najmä mestá so zachovaným historickým jadrom, ktoré sú vyhlásené za mestské pamiatkové rezervácie, zohrali významnú úlohu v histórii našej krajiny, majú dostatočnú infraštruktúrnu vybavenosť a organizujú rozličné turisticky atraktívne podujatia. Medzi ne patria: Banská Bystrica, Banská Štiavnica, Bardejov, Bratislava, Kežmarok, Košice, Kremnica, Levoča, Nitra, Poprad - Spišská Sobota, Prešov, Spišské Podhradie, Trenčín, Trnava, Žilina, Martin, Ružomberok, Svätý Jur, Podolinec, Spišská Kapitula, Štiavnické Bane a ďalšie.

Do sekundárnej ponuky patria všetky druhy zariadení a ich služby, napr. ubytovacie, stravovacie, pohostinské, cestovné kancelárie, turisticko-informačné kancelárie, športoviská, atď. Cestovné kancelárie v historických mestách sa však orientujú v prevažnej miere len na organizáciu pasívneho zahraničného cestovného ruchu. Na druhej strane je prínosom, že všetky historické mestá už majú svoje mestské informačné kancelárie. 

V súčasnosti sa kultúrno-historický potenciál našich miest využíva nedostatočne. V mnohých mestách sú vo veľmi zanedbanom technickom stave kaštiele, zámky, zemianske kúrie, na ktorých opravu neboli nikdy voľné finančné prostriedky. Od roku  2004 sa črtajú možnosti čerpania prostriedkov z európskych štrukturálnych fondov. Ďalšou možnosťou je ponúknuť ich investorom na prenájom alebo odkúpenie, následnú rekonštrukciu  a ich adaptáciu na kvalitné ubytovacie, reštauračné, kultúrne a spoločenské zariadenia pri súčasnom rešpektovaní záujmov ochrany pamiatok a kultúrneho dedičstva, vyjadrených v príslušnej legislatíve.

Zabezpečenie rozvoja mestského cestovného ruchu by malo byť predovšetkým úlohou mestských úradov vychádzajúc pritom z vlastných koncepcií rozvoja. 

Efekty rozvoja mestského cestovného ruchu sú nasledovné:
•	zvýšenie príjmov mestského rozpočtu ovplyvnené vyššími výdavkami účastníkov cestovného ruchu, aj prostredníctvom rôznych daní a poplatkov od podnikateľov, ktorí pôsobia na jeho území,
•	vyššie využitie ubytovacích a stravovacích kapacít,
•	vyššie príjmy mesta za parkovanie, vstupné do spoločensko-zábavných a kultúrnych zariadení,
•	zvýšenie zamestnanosti aj v nadväzných odvetviach služieb, 
•	spolupráca samosprávy, podnikov cestovného ruchu a obyvateľstva, 
•	modernizácia  a rekonštrukcia historických budov,
•	posilnenie mestského hospodárstva,
•	rast atraktívnosti mesta ako potenciálneho sídla nových firiem a inštitúcií, 
•	zvýšená starostlivosť o mestskú zeleň.

Keďže cestovný ruch Slovenska má stále výrazne sezónny charakter, šancou na rozvoj víkendových pobytov bude rozvoj mestského a kultúrneho cestového ruchu, v  ktorého rámci sa cudzinci môžu zoznámiť s najatraktívnejšími mestami Slovenska počas tzv. city - breakov. Tieto produkty sú v Európe v posledných rokoch veľmi úspešné a dobre sa predávajú. Zlepšujúce sa letecké napojenie Bratislavy, Košíc a Popradu - Tatier na veľké európske mestá a významné vysielajúce krajiny dáva nádej, že Slovensko bude stále vyhľadávanejšie aj na tieto krátke pobyty v slovenských mestách po celý rok. 

Do pojmu kultúrny cestovný ruch možno zhrnúť všetky vzdelávacie, študijné, umelecké, hudobné, literárne, divadelné či operné zájazdy, ako aj zájazdy na rôzne festivaly, prehliadky kultúrnych statkov a účasť na kultúrnych podujatiach.
V rámci kultúrneho dedičstva možno v zásade rozlíšiť tri základné ciele:
•	poznávanie pamiatkového fondu, teda národných kultúrnych pamiatok (nehnuteľných i hnuteľných) a pamiatkových území (pamiatkových rezervácií a pamiatkových zón ), t. j.  pamiatok architektonických či už svetských (ako hrady, zámky, paláce, pevnosti a opevnenia, radnice, historické jadrá miest a obcí s meštianskymi domami a ľudovou architektúrou) alebo sakrálnych (ako kostoly, kláštory, kalvárie, synagógy, cintoríny a pod.), archeologických nálezísk, historických parkov a záhrad, pamiatok vedy, výroby a techniky (ako historické banské diela, hámre, mlyny a pod.),
•	návšteva kultúrnych zariadení (múzeí, vrátane múzeí v prírode, galérií, knižníc, archívov a pod.),
•	účasť na kultúrnych a náboženských podujatiach (festivaly, výstavy, divadelné predstavenia, koncerty, ľudové slávnosti, púte a pod.).

Kultúrny cestovný ruch tvorí iba malú časť trhu cestovného ruchu a má iba krátkodobý charakter. Od 70. rokov minulého storočia však v Európe neustále narastá záujem o kultúrne dedičstvo. Každý rok ministerstvá kultúry Európskej únie prepožičiavajú jednému väčšiemu európskemu mestu titul „Kultúrne hlavné mesto Európy“.

Na Slovensku je marketing kultúrnych statkov rozvinutý len minimálne. Nutné je spracovať stratégiu využitia kultúrneho dedičstva v cestovnom ruchu. Z ekonomického hľadiska je cestovný ruch zameraný na kultúrne podujatia lukratívnejší, ale aj rizikovejší. Kultúrne podujatie,  ktoré sa koná len v priebehu niekoľkých dní, je rizikovejšie ako kultúrna ponuka, ktorá je k dispozícii po celý rok a môže sa prispôsobiť dopytu. 

Treba vypracovať pevné trasy kultúrnych podujatí a spojenie niekoľkých miest  (napr. baroková cesta, cesta po hradoch a zámkoch, atď.). Musí sa vytvoriť aj tradícia kultúrnych podujatí, ktoré znamenajú isté vrcholy sezón (festivaly, výstavy, predstavenia). Takéto podujatia treba pravidelne opakovať, aby sa dostali do povedomia návštevníkov a vytvorili aj imidž mestu či regiónu. Je vhodné ich aj využiť na predĺženie turistickej sezóny. 

UNESCO sa sústreďuje na posilnenie pocitu kultúrnej spolupatričnosti a na zachovanie bohatstva, ktoré je v dnešnom svete vystavené nebezpečenstvu devastácie alebo zániku. Cieľom je zachovanie majetku svetového významu a jeho využitie v kultúrnom cestovnom ruchu. Na  Slovensku máme zatiaľ päť lokalít zaradených do Svetového kultúrneho dedičstva:  Banská Štiavnica s technickými pamiatkami okolia, Spišský hrad s okolitými pamiatkami, pamiatkovú rezerváciu ľudovej architektúry Vlkolinec, historické jadro mesta Bardejov a z prírodného dedičstva jaskyne Slovenského a Aggtelekského krasu spolu s Dobšinskou ľadovou jaskyňou. Pamiatkový fond Slovenskej republiky obsahuje vyše 12 tisíc objektov nehnuteľných pamiatok a vyše 30  tisíc predmetov hnuteľných pamiatok. Mnohé z nich sú súčasťou niekoľkých desiatok pamiatkovo chránených území – pamiatkových rezervácií a  pamiatkových zón. Prezentácii a ochrane najvýznamnejších súčastí nášho historického stavebného fondu je žiadúce venovať osobitnú pozornosť. Ich masívnejšej propagácii sa venuje vo svojich propagačných programoch aj SACR. V budúcnosti bude potrebná podpora zápisu ďalších perspektívnych lokalít a pamiatok do zoznamu svetového kultúrneho dedičstva. MH SR bude preto takéto iniciatívny MK SR plne podporovať v spolupráci s regionálnymi samosprávami.

3.4. Kúpeľný a zdravotný cestovný ruch

V európskych krajinách s vyspelým kúpeľníctvom je kúpeľná starostlivosť súčasťou zdravotníckych systémov. V týchto krajinách je i financovanie v rôznej výške zo zdrojov sociálneho, dôchodkového, zdravotného a úrazového poistenia.
	
Kúpeľný cestovný ruch na výstupe má v Európe niekoľko základných produktov. Akútna kúpeľná rehabilitácia (nasledovne po akútnej nemocničnej starostlivosti napr. Anschlussheilbehandlung v Nemecku, včasná kúpeľná rehabilitácia v Česku, Poľsku a na Slovensku), tradičná kúpeľná liečba u chronicky chorých (všetky európske krajiny, kde sú kúpele), kratšie liečebné preventívne pobyty, wellness (v Nemecku sa dnes presadzuje medicínsky wellness), rekondičné pobyty u pracovníkov vystavených pracovnému riziku, rodinná dovolenka v kúpeľoch s využitím vysokej kvality a štruktúry kúpeľného prostredia. Všetky kúpele sú založené na využívaní miestneho prírodného liečivého zdroja (liečivej vody, v Nemecku a Česku i miestnych peloidov, v Rakúsku i miestneho zdroja prírodného liečivého plynu, alebo klímy, ktorá je vhodná na liečenie) a na vysokej kvalite ovzdušia a prírodnej atraktívnosti krajiny.
	
Slovensko svojím kúpeľníctvom patrí k tradične vyspelým krajinám Európy, najmä pre kvalitu liečivých vôd a klímy a vysoký štandard zdravotníckych služieb v kúpeľoch. Na európskom trhu je záujem využívať ponuku najmä tradičnej kúpeľnej liečby. Produkt wellness (trvá 2 až 5 dní), ktorý začínajú ponúkať i slovenské kúpele, je zaujímavý skôr pre slovenských klientov s vyššími príjmami a  pre víkendové pobyty v  prihraničných kúpeľoch. Tradiční klienti z Nemecka, Holandska, Izraela i arabských krajín o tieto pobyty nemajú záujem (odrádza ich veľká cestovná vzdialenosť a dostupnosť luxusných wellness centier v blízkosti ich bydliska).
	
V roku 2003 sa v slovenských kúpeľoch odliečilo 145 746 klientov, z toho 98 078 domácich klientov a 47 668 cudzincov. Okrem toho sa odliečilo 8 844 detí, z toho 188 cudzincov a 3 493 zdravých pracovníkov z rizikových pracovísk.
	
Z dospelých domácich klientov bolo 42 366 v pracovnom pomere, 1 698 bolo študentov, 2 558 nezamestnaných a 9 507 osôb bolo nezaradených. Počet dôchodcov bol 33 773 – tvorili teda približne tretinu domácej klientely. Z počtu domácej klientely až 23 148 osôb boli samoplatiaci klienti, čo spolu so samoplatiacimi cudzincami tvorí polovicu všetkých klientov v kúpeľoch. U cudzincov výrazne prevažujú dôchodcovia. (Zdravotnícka štatistika, ročník 2003, ZŠ-8/2003).
	
Z podkladov Zväzu slovenských liečebných kúpeľov a žriediel je zaujímavý údaj o priemernej dobe ošetrovacích dní na jedného klienta, čo je u cudzincov 15,4 dňa a u domácich klientov 19,3 dňa. Tieto údaje jednoznačne potvrdzujú záujem o dlhšie tradičné kúpeľné pobyty. V posledných rokoch sa zvýrazňuje sezónny charakter kúpeľov, najmä v oblastiach, kde v zimnom období chýba ponuka zimných športov.

Nový liečebný postup - klimatoterapia v jaskyniach horských oblastí Slovenska skrýva v sebe zatiaľ málo využívané možnosti na jej širšie využívanie pri ochoreniach horných dýchacích ciest najmä detí a mládeže.

Pre zlepšenie uplatnenia sa kúpeľov na medzinárodnom trhu je potrebné skvalitniť najmä mikroštruktúru kúpeľných miest, kúpeľného prostredia, obohatiť ponuku o doplnkové služby, rozšíriť ponuku aktivít pre voľný čas, zatraktívniť iné formy cestovného ruchu v okolí (klient, ktorý zostáva v kúpeľoch dlhší čas má záujem o spoznávanie krajiny, kultúry a pod.). V kúpeľných mestách, kde je vyššia kvalita prostredia, treba do hotelových zariadení umiestňovať kvalitné wellness služby a rôzne športové aktivity. Všetky zariadenia spoločne využívajú prednosti vyššej kvality prostredia. 

V najbližšom období treba rozšíriť systém manažmentu kvality ISO vo všetkých slovenských kúpeľných podnikoch a postupne sa pripravovať i na akreditáciu kvality produktu podľa pripravovanej certifikácie Európskeho zväzu kúpeľov. Pre mimosezónne obdobie musia kúpeľné podniky pripraviť atraktívne ponuky pre kongresovú turistiku, vzdelávacie pobyty, rodinné zimné dovolenky a pod. V rámci regionálnej propagácie sa nesmie zabúdať aj na propagáciu kúpeľníctva. Rozvoj kúpeľného cestovného ruchu je potrebné zladiť so záujmami ochrany prírody, najmä vodných zdrojov, vyjadrenými v príslušnej legislatíve.

3.5. Vidiecky cestovný ruch 

Vidiecky cestovný ruch na Slovensku sa stáva relatívne novou formou cestovného ruchu hlavne v  horských a  podhorských oblastiach. Vidiecky cestovný ruch možno definovať ako využívanie voľného času na vidieku rôznymi rekreačnými činnosťami s možnosťou ubytovania v rodinách, vo vidieckych domoch alebo v účelových komerčných ubytovacích zariadeniach postavených v tomto prostredí. 

Slovensko má mimoriadne dobré podmienky pre vidiecky cestovný ruch, horské a podhorské oblasti zaberajú vyše 2 mil. ha, z  čoho poľnohospodársky pôdny fond predstavuje vyše 800 tis. ha. Vidiecky charakter má 80 % slovenského územia a žije na ňom 48 % obyvateľstva, čím sa radíme na 4. miesto spomedzi 25 štátov rozšírenej EÚ (po Grécku, Slovinsku a Rakúsku). Z vyše 2900 slovenských osád, dedín a miest je až 2500 situovaných do atraktívnych prírodných vidieckych priestorov. To znamená, že na rozvoj vidieckeho cestovného ruchu sa hodí ktorýkoľvek región Slovenska, teda aj taký, ktorý zatiaľ zápasí s  vysokou mierou nezamestnanosti. Rodinné podniky môžu v budúcnosti znamenať nepostrádateľné piliere celého odvetvia cestovného ruchu najmä v oblastiach so sezónnou prevádzkou.

Prínos rozvoja vidieckeho cestovného ruchu možno vymedziť z viacerých hľadísk:
•	umožňuje využiť a zhodnotiť danosti vidieckeho prostredia, a to pri pomerne nízkej finančnej náročnosti,
•	vytvára nové pracovné príležitosti pre podnikateľa a jeho rodinu, prípadne pre zamestnancov družstva pri starostlivosti o návštevníkov,
•	stabilizuje obyvateľstvo vo vidieckom sídle, odbúrava zbytočne vysokú každodennú mobilitu za prácou vo väčších sídlach a mestách,
•	vytvára podmienky na zachovanie tradičného a typického osídlenia vidieka podľa miestnych zvyklostí, na zachovanie typického prostredia, krajinotvorných  a ekologických funkcií obce a regiónu,
•	umožňuje po úprave využívať jestvujúcu materiálnu základňu vo vlastníctve súkromných osôb, obcí a poľnohospodárskych družstiev, ktorá by sa inak nevyužívala,
•	umožňuje speňaženie vlastných poľnohospodárskych produktov na stravovanie a pohostenie návštevníkov, 
•	napomáha obnove a rozvoju obce formou získania finančných prostriedkov z príjmu zo služieb cestovného ruchu,
•	vytvára zaujímavú možnosť prípravy stravy pre návštevníkov z čerstvo vypestovaných poľnohospodárskych produktov, 
•	má pozitívny vplyv na regionálny rozvoj,
•	má pozitívny vplyv aj na platobnú bilanciu a rozvoj cestovného ruchu na Slovensku.

Potenciál pre rozvoj vidieckej turistiky predstavujú aj obce so zachovanou tradičnou architektúrou, chránené ako pamiatkové rezervácie (napr. Vlkolinec, Ždiar, Osturňa, Podbiel, Čičmany, Špania Dolina, Štiavnické Bane, Plavecký Peter, Brhlovce).

Na rozvoj vidieckeho cestovného ruchu budú po fiškálnej decentralizácii vo väčšej miere vplývať  miestne samosprávy, obce a mestá. Pretože táto forma cestovného ruchu sa dotýka pôsobnosti viacerých rezortov, bude treba veľmi citlivo koordinovať aj činnosť zainteresovaných orgánov a organizácií (MH SR, MP SR, MŽP SR, MVRR SR, ZMOS, atď.) Na základe kritérií stanovených v zahraničí bude potrebné spracovať kategorizáciu vidieckych sídiel poskytujúcich ubytovacie a stravovacie služby, osobitne služieb v agroturistike, ktorá je súčasťou vidieckej turistiky.

4. Regionálna politika cestovného ruchu

V nadväznosti na Národný program rozvoja cestovného ruchu v SR bola v rokoch 2002 až 2003 spracovaná Regionalizácia cestovného ruchu v Slovenskej republike ako indikatívny a podporný dokument, ktorý preklasifikoval územie Slovenska z hľadiska potenciálu cestovného ruchu do 21 oblastí, v ktorých navrhuje aj nosné formy a druhy cestovného ruchu.

Na národnej úrovni bude Regionalizácia použitá ako podporný dokument pre regionálnu politiku v cestovnom ruchu, na vyhodnocovanie vplyvu opatrení hospodárskej politiky a verejných investícií, ako aj opatrení a nástrojov v rámci politiky cestovného ruchu. Umožňuje oceňovať, vyhodnocovať a prognózovať vplyvy a účinky rozhodnutí na jednotlivé regióny a na základe toho stanovovať ciele takýchto rozhodnutí s poznaním ich dopadov. Z aktuálnych úloh možno spomenúť prístupy pri zameraní a cieľoch podporných programov. 

Regionalizácia a ocenenie potenciálu jednotlivých regiónov umožní zvažovať a vyhodnocovať rôzne prístupy a ich prejavy v území. Ak uvedené nástroje budú preferovať dosiahnutie rastu ekonomických prínosov a najvyššie zhodnotenie zdrojov, bude ich regionálny dopad iný ako v prípade, ak rozvoj cestovného ruchu bude využívaný ako nástroj vyrovnávania ekonomickej úrovne jednotlivých oblastí Slovenska. Vyhodnocovanie takýchto variantov či prístupov umožňuje regionalizácia s ocenením potenciálu jednotlivých regiónov v kombinácii aj s inými údajmi, napr. s mierou nezamestnanosti. Regionalizácia cestovného ruchu v Slovenskej republike rovnako môže byť podkladom pre stanovovanie priorít a rozvojových stratégií na miestnej územnej a regionálnej úrovni, s možnosťou posúdenia vonkajšieho konkurenčného prostredia. V tomto smere môže zohrávať aj stimulačnú či inšpiratívnu funkciu.

Všetky regióny Slovenska majú predpoklady získavať turistov z podstatnej časti územia Slovenska a v nezanedbateľnom rozsahu aj zo zahraničia. S postupom integračných procesov, uľahčujúcich aj cezhraničný pohyb osôb a vzhľadom na geografický tvar Slovenska sa proporcie domáceho a príjazdového cestovného ruchu budú meniť, najmä pri krátkodobých pobytoch. Z ocenenia dlhodobého potenciálu je však dôležité zdôrazniť, že prakticky celé územie Slovenska má vhodné predpoklady pre rozvoj cestovného ruchu.

Ministerstvo hospodárstva SR bude svojou činnosťou prispievať k stimulácii podmienok na rozvoj cestovného ruchu v regiónoch. K tomuto účelu bude:

•	poradenskou činnosťou a  pravidelnou komunikáciou s pracovníkmi zodpovednými za rozvoj CR na VÚC napomáhať ich metodickému usmerňovaniu pri práci v regióne,

•	v spolupráci s VÚC a s finančnou účasťou SACR podporovať vydávanie propagačných materiálov a iných publikácií, ktoré budú ponúkať spoločné produkty viacerých miest a obcí v rámci jedného regiónu,

•	využitie štrukturálnych fondov EÚ a  domácich zdrojov smerovať najmä na tie aktivity, ktoré prinesú spoločný efekt na väčšom cieľovom území s ohľadom na ciele obsiahnuté v Regionalizácii cestovného ruchu v SR.

5. Spolupráca verejného a súkromného sektora

Slovenský trh cestovného ruchu je charakteristický rozdrobenosťou na veľké množstvo malých nezávislých podnikov, ktoré sú zatiaľ ešte málokedy ochotné navzájom spolupracovať. 
Zlepšenie spolupráce medzi podnikateľmi navzájom i medzi verejným a súkromným sektorom je podmienené intenzívnym využívaním kooperačných systémov, ako sú miestne a  regionálne združenia cestovného ruchu, sieť zariadení cestovného ruchu alebo dobrovoľné profesijné združenia. Takéto kooperačné systémy majú podstatne väčšie šance na trhu ako tzv. „osamelí bežci“. Veľmi pomaly, ale sľubne sa mení napr. vzájomný vzťah slovenských hotelov a cestovných kancelárií, ktorý za posledných 10 rokov prešiel pozitívnym vývojom. 

Angažovanosť verejného sektora sa musí prejaviť pri iniciovaní vzniku a zakladaní združení cestovného ruchu v miestach a  regiónoch. Určujúci význam majú pritom miestne združenia cestovného ruchu, ktoré sa môžu na princípe subsidiarity spájať do regionálnych združení s cieľom plnenia spoločných úloh. 
Napriek tomu, že v predchádzajúcom období sa nepodarilo presadiť Návrh zákona o zriaďovaní a financovaní združení cestovného ruchu, ktorý mal zabezpečiť ich spolufinancovanie na miestnej a regionálnej úrovni, je reálny predpoklad, že potreba prijatia takéhoto zákona bude v budúcnosti aktuálna. Bez pôsobiacich miestnych a regionálnych združení cestovného ruchu  nebude mať kto vytvárať komplexné produkty cestovného ruchu v regiónoch, ani organizovať fungujúci trh služieb. Každý štát, ktorý chce svoj cestovný ruch rozvíjať, finančne podporuje vznik a spoluprácu takýchto štruktúr. Slovensko by nemalo byť výnimkou. 

Miestne a regionálne združenia cestovného ruchu plnia okrem iných aj také úlohy, ktoré si vyžadujú ich financovanie z verejných zdrojov. Je to napr. budovanie turistických chodníkov, cyklotrás, priestorového informačného systému, atď., pre investovanie do ktorých sa súkromný kapitál nikdy nerozhodne. Tieto úlohy v súčasnosti sčasti plnia turistické informačné kancelárie, ktorých zakladateľmi sú miestne samosprávne orgány. Sú ideálnym výsledkom spolupráce verejného a  súkromného sektora. Nejednotná je však ich právna forma, zdroje financovania, náplň činnosti a podobne.

Na Slovensku sa zatiaľ najčastejšie zriaďujú združenia cestovného ruchu podľa Zákona o združení občanov č. 83/1990 Zb. V prípade dobrovoľných združení závisí štruktúra ich členskej základne od ochoty jednotlivých subjektov spolupracovať v danom regióne či stredisku a od prínosu, ktorý očakávajú od tejto spolupráce. Kľúčom efektívneho partnerstva v združení je uvedomenie si toho, že partnerstvo v združení je obchodným partnerstvom, v rámci ktorého sa jeho účastníci podieľajú na výnosovosti, riziku ale aj zodpovednosti za úspech alebo neúspech podnikania. Mnohokrát nie sú členmi združenia rozhodujúce podnikateľské subjekty v stredisku, ktoré však svojou činnosťou podstatnou mierou ovplyvňujú celkový produkt strediska. Súčasné zdroje financovania združení založených na dobrovoľnej báze len z členských príspevkov alebo dotácií obce (mesta) sú nedostatočné a za súčasných podmienok  nie je reálne ich zvýšiť. Niet peňazí na platy profesionálnych pracovníkov, úlohy zabezpečujú väčšinou jednotliví členovia dobrovoľne  v rámci svojho voľného času. Riešením by  bolo prijatie zákona o združeniach cestovného ruchu.

V zahraničí sú takéto združenia financované z dvoch zdrojov – z členských príspevkov samotných členov a z miestnych daní a poplatkov z cestovného ruchu. Na Slovensku do zavedenia fiškálnej decentralizácie neboli miestne dane a poplatky príjmom obcí, preto mali združenia CR problémy s plnením tých funkcií, ktoré sú pre ne prirodzené. Zavedením dane z ubytovania sa však situácia mení. V zahraničí je existencia takýchto združení zakotvená v zákonoch. Zákony jednotlivých spolkových krajín napr. v Rakúsku stanovujú povinné členstvo v takýchto združeniach pre všetkých podnikateľov profitujúcich z cestovného ruchu a tým určujú aj ich podiel na nákladoch. Na základe povinného členstva v združení je priamo v zákone uvedené, ktoré subjekty sa musia združiť v rámci združenia cestovného ruchu. Základom na výpočet príspevku člena je príspevkovo povinný obrat, ktorého položky sú uvedené v zákone.

6. Úlohy na zabezpečenie realizácie koncepcie rozvoja CR na roky 2005 - 2006

STRATEGICKÝ CIEĽ 1: 
POSILNENIE POSTAVENIA ODVETVIA CESTOVNÉHO RUCHU 
V NÁRODNOM HOSPODÁRSTVE 

Do tejto oblasti patrí realizácia úloh, ktoré obsahuje Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013 a majú sa plniť v rokoch 2005 - 2006, ako aj  ďalšie úlohy, ktoré vyplývajú zo strategického cieľa č. 1. Sú to:

1.	Legislatívne upraviť organizačné členenie, kompetencie, zodpovednosť  a vzájomné vzťahy orgánov štátnej správy, samosprávy a podnikateľského sektora v cestovnom ruchu vrátane finančných väzieb.
Časový horizont: december 2006	                                                Z: MH SR 
           						                     Spolupráca: VÚC,  ZMOS

2.	Vypracovať analýzu súčasného právneho stavu vo väzbe na možnosti zriaďovania a činnosť miestnych a regionálnych združení cestovného ruchu.
Časový horizont: december 2005			                                   Z: MH SR
								         Spolupráca: VÚC,  ZMOS

3.	Na obdobie rokov 2005 - 2006, následne rokov 2007 - 2009 a perspektívne aj na roky 2010 - 2013 spracovať Koncepciu rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky, v ktorých bude podrobnejšie rozvedené riešenie aktuálnych úloh vychádzajúcich zo Stratégie rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013.
Časový horizont: 2005 – 2013            				            Z: MH SR
										Spolupráca: VÚC					   
4. 	Po prijatí a schválení ťažiskových materiálov týkajúcich sa rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky vládou SR tieto stratégie a koncepcie rozpracovať  na úrovni jednotlivých VÚC a nižších stupňov na ich podmienky.
Časový horizont: december 2005			          Spolupráca: VÚC, ZMOS

5.	V súlade s uznesením vlády SR č. 185/2001 doriešiť zriadenie a financovanie projektu satelitného účtu cestovného ruchu Slovenskej republiky podľa metodiky krajín OECD s cieľom získať objektívny obraz o pozitívnom vplyve cestovného ruchu na ekonomiku krajiny.
Časový horizont: 2006	                                                          Z: MH SR, ŠÚ SR

6.	Regionalizáciu cestovného ruchu v Slovenskej republike využívať ako podkladový a indikatívny materiál podporujúci rozvojové zámery cestovného ruchu v regiónoch.
	Časový horizont: 2005 - 2006	               	                Z: MH SR, MVRR SR
					                                              Spolupráca: VÚC, ZMOS

STRATEGICKÝ CIEĽ 2: 
RAST KONKURENCIESCHOPNOSTI ODVETVIA CESTOVNÉHO RUCHU SLOVENSKEJ REPUBLIKY V EURÓPSKOM PRIESTORE

Do tejto oblasti patrí realizácia úloh, ktoré obsahuje Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013 a majú sa plniť v rokoch 2005 - 2006 ako aj  ďalšie úlohy, ktoré vyplývajú zo strategického cieľa č. 2. Sú to:

1.	Výraznejšie finančne podporiť  štátnu propagáciu Slovenska ako cieľovej krajiny  cestovného ruchu prostredníctvom SACR a VÚC. Vyčleniť prostriedky na zriadenie zahraničného zastúpenia SACR v Budapešti.
 	Časový horizont: 2006					                       Z: MH SR

2.	Koordinovať práce na vytvorení jednotného celoštátneho turistického  informačného systému, ktorý bude spoluvytvárať obraz Slovenska v zahraničí.
Časový horizont: 2005 - 2006	                                            Z: MH SR, MK SR
						                                   Spolupráca: VÚC

3. 	Podporou vhodných veľkých projektov v turistických centrách a regiónoch s najvyšším potenciálom pre rozvoj cestovného ruchu zvyšovať ich konkurencieschopnosť v európskom priestore. Rovnakú pozornosť venovať aj podpore menších projektov a stredísk, do ktorých bude smerovať záujem účastníkov cestovného ruchu a ktoré tak môžu odľahčiť  veľké strediská v prípade ich preplnenia.
Časový horizont: 2005 - 2006	                                                           Z: MH SR
				                                              Spolupráca: VÚC, ZMOS
4.	Zvýšiť intenzitu podpory pri financovaní realizácie projektov zo štrukturálnych fondov EÚ a zabezpečiť ich spolufinancovanie z verejných zdrojov. Prostredníctvom štrukturálnych fondov EÚ podporovať aj aktivity smerujúce k vypracovávaniu projektovej dokumentácie a budovanie komplexných stredísk a zariadení cestovného ruchu. 
	Časový horizont: 2005 - 2006		                                               Z: MH SR

5.	Prehodnotiť  a zjednodušiť existujúci systém udeľovania víz, zaviesť len bezplatnú vízovú povinnosť pre Ukrajinu a Ruskú federáciu zavedením asymetrického režimu vízového styku voči týmto krajinám. 
      	Časový horizont: december 2005                    Z: MZV SR, MV SR, MF SR, MH SR

6.	Koncentrovať sa na obnovu, trvalú údržbu a vhodnú prezentáciu národných kultúrnych pamiatok za podpory európskych štrukturálnych fondov. Nevyužité a schátrané objekty ponúkať a zapájať do využitia pre účely v rámci cestovného ruchu.
	Časový horizont: 2005 - 2006			 Z: MH SR, MK SR, MVRR SR

7.	V rámci celkovej marketingovej  stratégie cestovného ruchu využiť kultúrny potenciál regiónov a spracovať zásady na využitie kultúrneho a prírodného potenciálu Slovenska v cestovnom ruchu a zabezpečiť permanentnú ponuku akcií pre domácu a zahraničnú turistickú verejnosť.
	Časový horizont: jún 2006		                            Z: MH SR, MK SR, MŽP SR
          Spolupráca : VÚC
8.	Informovať potenciálnych zahraničných investorov o možnostiach a výhodách investovania do rozvoja cestovného ruchu na Slovensku, vypísať medzinárodné tendre na ich prilákanie a  na masívne investovanie najmä do slovenských kúpeľných zariadení.
Časový horizont: 2005 - 2006		                                 Z: MH SR, MZ SR

9.	Prípravu odborníkov pre cestovný ruch prispôsobiť trendom globalizácie a internacionalizácie s dôrazom na vysokú odbornosť, jazykovú pripravenosť, multikulturálne aspekty, etickú zodpovednosť voči zákazníkovi a vlastníkovi podniku, ekológii prostredia a národnej kultúrnej identite. Prehodnotiť sieť stredných odborných škôl, zlaďovať študijné plány odborných škôl cestovného ruchu s potrebami praxe, zintenzívniť poradenskú a vzdelávaciu činnosť pre začínajúcich podnikateľov.
	Časový horizont: 2005 - 2006	                                             Z: MŠ SR, MH SR
							                     Spolupráca: VÚC, ZMOS

10.	Prehodnotiť sieť stredných odborných škôl pripravujúcich absolventov pre hotelierstvo a cestovný ruch z hľadiska potrieb trhu práce, kvality odbornej prípravy a kvality učiteľov odborných predmetov. Ich spôsobilosť pravidelne hodnotiť  na základe štandardov za účasti odborníkov z teórie a praxe ako aj zamestnávateľov týchto absolventov.
	Časový horizont: december 2006                                                                 Z: MŠ SR
									           Spolupráca: VÚC

11.	Prehodnotiť akreditácie vydané Ministerstvom školstva SR inštitúciám, ktoré organizujú vzdelávanie pre cestovný ruch. 
	Časový horizont: 2005 - 2006                                                                       Z: MŠ SR
							                     Spolupráca: VÚC, ZMOS

12.	Venovať pozornosť vzdelávaniu zamestnancov orgánov územnej samosprávy, ktorí rozhodujú o cestovnom ruchu. Posúdiť možnosť legislatívneho zabezpečenia takéhoto vzdelávania aplikáciou príslušných ustanovení zákona č. 552/2003 Z. z. 
	Časový horizont: 2005 - 2006      				      		Z: MH SR                                                                     
 								          Spolupráca: VÚC, ZMOS

13.	Preskúmať možnosti rozšírenia ďalšieho vzdelávania zamestnancov orgánov štátnej správy na úseku cestovného ruchu po dohode s Úradom pre štátnu službu v zmysle príslušných ustanovení zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov a dokumentov schválených vládou SR.
Časový horizont: 2005 - 2006      				      		Z: MH SR

STRATEGICKÝ CIEĽ 3: 
ZVÝŠENIE ATRAKTÍVNOSTI SLOVENSKEJ REPUBLIKY 
AKO DOVOLENKOVÉHO CIEĽA

Do tejto oblasti patrí realizácia úloh, ktoré obsahuje Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013 a majú sa plniť v rokoch 2005 - 2006  ako aj  ďalšie úlohy, ktoré vyplývajú zo strategického cieľa č. 3. Sú to:

1.	Významné investície smerovať na rekonštrukciu nevyužitých alebo schátraných kaštieľov, hradov, zámkov a ich adaptáciu na ubytovacie zariadenia vysokej kvality podľa možností rozpočtov.
Časový horizont: 2006 - 2007		                     Z: MH SR, MK SR               
                                                                                                                      Spolupráca: VÚC

2. 	Pri rozvoji jednotlivých foriem cestovného ruchu v regiónoch sa sústrediť najmä na tie formy, produkty a služby, pre ktoré má región najlepšie podmienky, po ktorých  je na trhu cestovného ruchu najväčší dopyt a ktoré nás pozitívne odlíšia od okolitých štátov.
Časový horizont: 2005 - 2006		                                   Z: MH SR              
                                                                                                                      Spolupráca: VÚC

3.	V hlavných vysielajúcich krajinách urobiť prostredníctvom SACR analýzu trhu a motivácie turistov k návšteve Slovenska. Na základe jeho výsledkov zostaviť hlavné národné produkty cestovného ruchu Slovenskej republiky.
Časový horizont: december 2005			                                   Z: MH SR

4.	Národné produkty cestovného ruchu Slovenska prednostne prezentovať prostredníctvom SACR zahraničným novinárom, touroperátorom a na webových stránkach SACR a VÚC. Pri prezentácii cestovného ruchu v slovenských obciach, mestách a samosprávnych krajoch uvádzať ich názvy a symboly podľa heraldického registra MV SR.
Časový horizont: marec 2006			                                               Z: MH SR
										Spolupráca: VÚC

STRATEGICKÝ CIEĽ 4: 
RAST OBJEMU POBYTOVÉHO CESTOVNÉHO RUCHU

Do tejto oblasti patrí realizácia úloh, ktoré obsahuje Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013 a majú sa plniť v rokoch 2005 - 2006  ako aj  ďalšie úlohy, ktoré vyplývajú zo strategického cieľa č. 4. Sú to:

1.	Urýchliť skvalitňovanie dopravnej infraštruktúry ako kľúčovej podmienky pre rozvoj cestovného ruchu vo všetkých regiónoch na celom území krajiny. Modernizáciou a rozširovaním cestnej, diaľničnej, rýchlostnej železničnej, vodnej  a leteckej siete a podporou a skvalitňovaním verejnej dopravy, pri rešpektovaní záujmov ochrany prírody a krajiny a princípov trvalo udržateľného rozvoja zjednodušiť a uľahčiť prístup návštevníkov do turistických oblastí Slovenska rôznymi formami dopravy v súlade s úlohami z materiálov „Aktualizovaný nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest“, „Program rozvoja železníc do roku 2010 a návrh financovania investičných projektov“, a i. Vytvoriť podmienky pre pravidelnú systémovú podporu tvorby cyklistických trás (miestnych, regionálnych a medzinárodných) a cyklistickej infraštruktúry. Vytvoriť bezpečný a jednoduchý systém pre dopravu bicyklov na železnici. Trvale zlaďovať cestovné poriadky rôznych druhov verejnej dopravy.
Časový horizont: 2005 - 2006		                       	                   Z: MDPT SR
               					                                 Spolupráca:  VÚC, ZMOS

2.	Spracovať nový marketingový  plán Slovenskej agentúry pre cestovný ruch zameraný na štátnu propagáciu Slovenska na roky 2005 - 2006. Zdôrazniť v ňom tie produkty a formy cestovného ruchu, pre ktorých uplatnenie na trhu má Slovensko najlepšie predpoklady s akcentovaním odlišností našej ponuky produktov cestovného ruchu od susedných krajín. 
	Časový horizont: máj 2005	                                                        Z: MH SR, MK SR

3.	Posilniť destinačný manažment, produkt diferencovať podľa potrieb a očakávaní cieľových skupín domácich a  zahraničných turistov. Ponuku produktov a balíkov služieb zostavovať v záujme predĺženia pobytu cudzincov na Slovensku, tieto produkty presadzovať do zahraničných ponukových katalógov.
Časový horizont: 2005 - 2006	                                                           Z: MH SR

4.	Spracovať komplexný materiál o možnostiach rozvoja kongresového cestovného ruchu  na Slovensku. Zostaviť a stále dopĺňať zoznam ubytovacích, stravovacích a rokovacích priestorov a objektov, ktoré sú vhodné na poriadanie seminárov, konferencií, sympózií a kongresov. Vyvíjať aktivity na získanie zahraničných organizátorov pre poriadanie takýchto podujatí na Slovensku.
Časový horizont: 2006            	                                                           Z: MH SR 
										Spolupráca: VÚC

5.	V rámci cezhraničnej spolupráce s našimi susedmi (Českom, Poľskom, Maďarskom, Rakúskom, Ukrajinou) hľadať nové produkty, nové cieľové skupiny a tvoriť spoločné programy pre návštevníkov týchto regiónov. Spolu s krajinami V4 pokračovať v spolupráci v medzinárodných organizáciách s dôrazom na podpísaný Protokol o spolupráci v oblasti cestovného ruchu v rámci medzinárodného partnerstva.
    	Časový horizont: 2005 - 2006                                                                      Z: MH SR								          Spolupráca: VÚC, ZMOS

STRATEGICKÝ CIEĽ 5: 
ZLEPŠENIE ŠTRUKTÚRY NÁVŠTEVNÍKOV  
SKVALITŇOVANÍM POSKYTOVANÝCH SLUŽIEB

Do tejto oblasti patrí realizácia úloh, ktoré obsahuje Stratégia rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013 a majú sa plniť v rokoch 2005 - 2006, ako aj  ďalšie úlohy, ktoré vyplývajú zo strategického cieľa č. 5. Sú to:

1.	Podporiť zavádzanie systémov kvality v zariadeniach cestovného ruchu prostredníctvom profesijných zväzov, špecializovaných certifikačných firiem, štátnych a samosprávnych inštitúcií, atď. s cieľom skvalitniť všetky produkty a služby.
Časový horizont: 2005 – 2006	                                                           Z: MH SR 
       										Spolupráca: VÚC					

2. 	Výstupy z Regionalizácie cestovného ruchu v SR využívať v súlade s potrebami a záujmami ochrany prírody a krajiny pri tvorbe, aktualizácii a novelizácii záväznej časti Koncepcie územného rozvoja Slovenska, pri spracovaní územnoplánovacích dokumentov obcí, miest a regiónov, generelov, urbanistických štúdií a koncepcií rozvoja na miestnej a regionálnej úrovni, pri implementácii štrukturálnych fondov. 
Časový horizont: 2005 - 2006		                                      Z: MH SR
          Spolupráca: VÚC, ZMOS

3.	Marketingové aktivity SACR zacieliť na vybrané trhy vyspelých štátov EÚ, oslovovať klientelu z vyšších stredných príjmových tried, ktorej nároky a očakávania môžeme a vieme splniť.
Časový horizont: 2005 – 2006                      		                                   Z: MH SR

4.	Spolupracovať s inštitúciami na úseku ochrany prírody a krajiny (SSJ, ŠOP SR a pod.), spolu s obcami nachádzajúcimi sa v chránených územiach, podieľať sa na produkcii propagačných materiálov o prírode, zriaďovaní náučných chodníkov, vzdelávaní sprievodcov a pod. Spracovať Manuál komunikačnej stratégie, ktorý sa bude využívať pri komunikácii medzi ochranármi a podnikateľmi v cestovnom ruchu.
Časový horizont: 2005 – 2006                                                     Z: MH SR, MŽP SR 
								          Spolupráca: VÚC, ZMOS

5.	Vytvoriť systém koordinácie a metodického usmernenia tvorby informačného dopravného značenia vyznačujúceho kultúrne pamiatky (tzv. hnedé tabule) s cieľom zlepšiť priestorovú orientáciu návštevníkov v regiónoch na území Slovenska.
	Časový horizont: 2005 – 2006	           Z: MH SR, MK SR, MDPT SR, MV SR
									            Spolupráca: VÚC