Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy delegácie vlády Slovenskej republiky, vedenej predsedom vlády Slovenskej republiky Mikulášom Dzurindom na Ukrajine v dňoch 21. a 22. júna 2004

Na základe pozvania predsedu vlády Ukrajiny Viktora Janukovyča sa v dňoch 21. a 22. júna 2004 uskutočnila oficiálna návšteva predsedu vlády Slovenskej republiky M. Dzurindu na Ukrajine. M. Dzurindu sprevádzal minister vnútra V. Palko, minister dopravy pôšt a telekomunikácií P. Prokopovič, ŠTAT ministerstva hospodárstva L. Pomóthy. Okrem rokovania predsedov vlád bol M. Dzurinda prijatý prezidentom Ukrajiny L. Kučmom a predsedom Najvyššej rady Ukrajiny V. Lytvynom. Zároveň sa stretol s opozičným prezidentským kandidátom a predsedom najsilnejšej parlamentnej frakcie V. Juščenkom a taktiež prijal predstaviteľov ukrajinských mimovládnych organizácií. Súbežne s oficiálnou návštevou sa uskutočnilo aj podnikateľské fórum. Počas pobytu na Ukrajine M. Dzurinda navštívil aj Užhorod, kde rokoval s predstaviteľmi oblastnej administratívy, prijal predstaviteľov slovenskej národnostnej menšiny žijúcej v Zakarpatskej oblasti Ukrajiny a prezrel si Všeobecno-vzdelávaciu školu č. 21 s vyučovacím jazykom slovenským.

1. Politická oblasť

1.1. Bilaterálne vzťahy

Počas rokovaní so svojím partnerom predseda vlády SR informoval, že v zahraničnopolitickej oblasti má SR dve priority: Ukrajinu a západný Balkán. V tejto súvislosti sa vyjadril za rozvoj konštruktívneho a pragmatického dialógu a aktivizáciu komunikácie na najvyššej úrovni. Zároveň konštatoval, že SR nastúpila vo vzťahu k Ukrajine cestu budovania realistickej susedskej politiky, pričom úroveň dodržiavania demokratických princípov pri predvolebnej kampani, priebehu volebného aktu i sčítania výsledkov bude do značnej miery determinovať rozvoj ďalších vzťahov EÚ a teda aj SR s Ukrajinou.  
V otázke liberalizácie vízového režimu medzi SR a Ukrajinou predseda ukrajinskej vlády vyzval na doriešenie celej problematiky (pozn.: z ukrajinskej strany už nebola nastolená požiadavka zaviesť asymetrický režim podľa vzoru PR a MR, t.j. bezplatné víza pre občanov Ukrajiny a bezvízový režim pre občanov SR). M. Dzurinda informoval, že SR v záujme ďalšieho rozvoja obojstrannej spolupráce a zachovania tradičných obchodných i ľudských väzieb prijala vo februári 2004 rozhodnutie začať rokovania o rozšírení doteraz platnej liberalizácie. 2. kolo rokovaní (17. - 18. 6.) bolo v súvislosti s neskorým predložením ukrajinského protinávrhu k novej liberalizačnej dohode (14. 6.) odložené. Predseda vlády M. Dzurinda v tejto súvislosti informoval, že SR po posúdení nových návrhov oznámi ukrajinskej strane v čo najkratšom čase nové termíny konzultácií. Zároveň konštatoval, že SR pôjde v liberalizácii až tak ďaleko, ako je to možné. Zdôraznil, že ďalšia liberalizácia vízového režimu je úzko spojená s dôsledným plnením existujúcej dohody o readmisii, (resp. s prijatím novej bilaterálnej readmisnej dohody) a dodržiavania pravidiel azylovej politiky. Práve problematika odovzdávania osôb cez spoločné hranice a nelegálna migrácia, ktorá v ostatnom období zaznamenáva nárast, je pre SR veľmi citlivá, konštatoval M. Dzurinda. SR taktiež pozorne sleduje a podporuje návrhy Rady EÚ zo septembra 2003 o malom pohraničnom styku, ktoré predpokladajú konkrétne opatrenia na uľahčenie cestovania a pracovných podmienok osôb žijúcich v prihraničných oblastiach s možnosťou udeľovania dlhodobých bezplatných víz. Návrh predpokladá bezplatné vydávanie víz na obdobie 1 až 5 rokov pre obyvateľov prihraničných oblastí do maximálnej hĺbky 50 km od štátnej hranice.  

Počas rokovania delegácií M. Dzurinda informoval, že SR je pripravená otvoriť dva nové cestné hraničné prechody Čierna - Solomonovo a Veľké Slemence - Mali Slemenci. Konkrétne otázky dorieši medzivládna komisia pre cezhraničnú spoluprácu, ktorej vytvorenie ocenili obaja predsedovia vlád. 
V otázke zmluvnoprávnej základne sa slovenský predseda vlády vyslovil za jej ďalšie prehlbovanie, avšak zároveň informoval, že v súvislosti so vstupom SR do EÚ sme nútení vypovedať, resp. zmeniť znenie niektorých bilaterálnych zmluvnoprávnych dokumentov.
V priebehu rokovaní M. Dzurinda potvrdil pozvanie pre predsedu vlády Ukrajiny V. Janukovyča na oslavu 60. výročia SNP 29. augusta 2004 v Banskej Bystrici. 
Obaja predsedovia vlád sa v rámci hodnotenia bilaterálnych vzťahov zhodli, že sú vytvorené vhodné podmienky pre rozvoj ukrajinskej národnostnej menšiny v SR a slovenskej národnostnej menšiny na Ukrajine. M. Dzurinda zároveň informoval, že slovenská strana je pripravená  podpísať protokol o spolupráci a výmenách v oblasti vzdelávania na ďalšie roky. 
Predsedovia vlád vyzdvihli existenciu troch medzivládnych komisií. MVK pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu (pripravuje sa 11. zasadnutie), MVK pre národnostné menšiny, školské, kultúrne a vedecké styky (pripravuje sa 7. zasadnutie) a MVK pre cezhraničnú spoluprácu (pripravuje sa 2. zasadnutie). M. Dzurinda však požiadal partnera o súčinnosť pri aktivizácii ich činnosti, keďže nepravidelnosť zasadnutí (s výnimkou novej MVK pre cezhraničnú spoluprácu) znižuje zmysel existencie komisií. V tejto súvislosti navrhol, aby sa komisie schádzali častejšie. Tento rok sú všetky zasadnutia plánované na Ukrajine. So slovenským návrhom ukrajinský partner súhlasil.  
Na záver plenárneho zasadnutia bola podpísaná Správna dohoda k Zmluve o sociálnom zabezpečení medzi SR a Ukrajinou (za SR dohodu podpísal veľvyslanec V. Grivna, za Ukrajinu minister práce a sociálnej politiky M. Papiev).

1.2. Spolupráca ministerstiev vnútra

	Počas separátnych rokovaní ministra vnútra SR s predsedom Štátnej pohraničnej služby Ukrajiny N. Lytvynom a ministrom vnútra Ukrajiny N. Bilokoňom boli zhodnotené vzájomné vzťahy v pôsobnosti ministerstiev vnútra. Minister V. Palko konštatoval, že medzi priority MV SR vo vzťahu k Ukrajine patrí najmä boj proti nelegálnej migrácii a azylová problematika. V tejto súvislosti zároveň uviedol, že dôsledné plnenie readmisnej dohody je pre SR veľmi dôležité, pričom poďakoval za zlepšenie situácie v danej oblasti, ktorú MV SR zaznamenalo v ostatnom období. Ukrajinská strana konštatovala, že napriek svojej malej dĺžke ostáva situácia na hranici napätá a problematická. Navyše existujú veľké štatistické rozdiely medzi údajmi slovenskej a ukrajinskej strany, ktoré sa týkajú nelegálnych prekročení spoločnej hranice. V tejto súvislosti minister V. Palko konštatoval, že je nutné zintenzívniť stretnutia hlavných hraničných splnomocnencov a zlepšiť operatívnu výmenu informácií. Ukrajinskí partnermi taktiež informovali, že podľa odhadov Štátnej pohraničnej služby Ukrajiny sa na jej území nelegálne zdržiava približne 25 000 osôb najmä z oblasti Kaukazu a Moldavska. Záverom rokovaní ministri vnútra podpísali Protokol o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra SR a Ministerstvom vnútra Ukrajiny na roky 2004 – 2005. Minister vnútra V. Palko zároveň pozval svojho rezortného kolegu na pracovnú návštevu SR  koncom septembra 2004.     

1.3. Agenda EÚ

Počas rokovaní delegácií predseda vlády M. Dzurinda ponúkol poskytnutie našich skúseností, ktoré sme získali počas prístupového procesu SR do EÚ. Zámerom SR  je, aby sme sa stali významným hlasom demokratickej a stabilnej Ukrajiny v európskych a transatlantických štruktúrach, zdôraznil predseda vlády. Spoločná pozícia SR s PR vo vzťahu k Ukrajine je už v rámci EÚ zreteľnejšia. Ukrajina však musí sama splniť všetky podmienky, ktoré sa kladú na členskú krajinu NATO alebo EÚ.
Ukrajinský premiér V. Janukovyč informoval, že strategická zahraničnopolitická orientácia Ukrajiny ostáva integrácia do EÚ a NATO. Zároveň konštatoval, že už do júlového summitu EÚ - Ukrajina chce mať doriešené všetky sporné otázky týkajúce sa spolupráce s EÚ, či už ide o politickú alebo ekonomickú oblasť. V tejto súvislosti M. Dzurinda vyjadril presvedčenie, že už na Haagskom summite bude Akčný plán pre Ukrajinu schválený. SR je toho názoru, že AP by mal byť vyvážený, reálny a mal by obsahovať konkrétne ciele, ktoré chce EÚ a Ukrajina v období platnosti plánu dosiahnuť. V otázke platnosti akčného plánu V. Janukovyč informoval, že cieľom Ukrajiny je jeho prijatie na obdobie 2 rokov.   
Počas rozhovoru s prezidentom Ukrajiny sa obaja predstavitelia zhodli, že pre vzájomné vzťahy je dôležité, aby vstup SR do EÚ nevytvoril nové prekážky pre ich celkový rozvoj. Ukrajina si uvedomuje, že jej cesta smerom do EÚ bude z rôznych príčin dlhšia a zložitejšia ako prístupový proces krajín V-4. L. Kučma v tejto súvislosti vyjadril výhrady voči tomu, že v rámci konceptu Wider Europe je Ukrajina v jednom „balíku“ so stredomorskými krajinami, ktoré sa ani neuchádzajú o integráciu do EÚ. V súvislosti s nadchádzajúcim summitom EÚ - Ukrajina konštatoval, že pokiaľ sa na summite nebudú riešiť konkrétne záležitosti a budú sa prijímať len všeobecné deklarácie, považuje za lepšie, aby sa summit preniesol na neskoršie obdobie. 

2. Ekonomická spolupráca

2.1. Bilaterálne ekonomické vzťahy

V rámci zhodnotenia ekonomickej dimenzie vzájomnej spolupráce delegácie ocenili pokračujúci trend zvyšovania obchodnej výmeny. V. Janukovyč však zároveň  informoval, že vstup SR do EÚ môže tento pozitívny ekonomický rast spomaliť, keďže Ukrajina zaznamenala niektoré negatívne následky vstupu 10 krajín do EÚ na svoju ekonomiku. V tejto súvislosti predseda ukrajinskej vlády informoval, že v najbližšom období odovzdá list, ktorý bude obsahovať žiadosť o podporu na zníženie exportných kvót s EÚ. Podobne sa ukrajinská strana obráti aj na PR. Zároveň potvrdil, že za najdôležitejší krok v ekonomických vzťahoch s EÚ považuje priznanie štatútu krajiny s trhovou ekonomikou a podporu zo strany únie v následnom vstupe do WTO. Ukrajina ešte na začiatku roka 2003 dostávala prísľuby, že jej  štatút bude poskytnutý ešte na jar. Napriek tomu sa tak nestalo. K predmetnej téme sa vyjadril aj prezident L. Kučma, ktorý zdôraznil, že nechápe, prečo EÚ takýto štatút priznala RF a nemôže ho poskytnúť aj Ukrajine, ktorá o vstup do WTO požiadala skôr ako RF. V prípade, že aj v tomto prístupovom procese bude RF úspešnejšia, môže to podľa L. Kučmu priviesť k situácii, že RF bude voči ukrajinským výrobcom stavať rozličné ultimáta. V súvislosti s ukrajinskou žiadosťou o podporu pri udelení štatútu krajiny s trhovou ekonomikou predseda vlády SR uviedol, že sa budeme v štruktúrach EÚ konkrétne zaujímať, prečo únia odmieta Ukrajine takýto štatút priznať.

2.2. Spolupráca ministerstiev hospodárstva

Počas rokovaní ŠTAT MH SR L. Pomóthyho so svojím partnerom námestníkom ministra hospodárstva a európskej integrácie Ukrajiny V. Piatnickým ukrajinská strana potvrdila, že zasadnutie medzivládnej komisie pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu sa plánuje na október 2004. V tejto súvislosti L. Pomóthy navrhol posúdiť možnosť uskutočniť zasadnutie všetkých troch slovensko-ukrajinských medzivládnych komisií v jednom termíne. Zároveň otvoril aj otázku úrovne MVK, pričom jednou z možností je, že slovenskú časť komisie povedie ŠTAT MH. L. Pomóthy sa taktiež zaujímal o existenciu Jednotného hospodárskeho priestoru medzi Ukrajinou, RF, Bieloruskom a Kazachstanom. V tejto súvislosti ho V. Piatnický informoval, že doposiaľ bola podpísaná len rámcová dohoda, pričom vylúčil, že by vytvorenie JHP malo vplyv na ekonomické vzťahy so SR. Obaja predstavitelia vysoko ocenili uskutočnenie podnikateľského fóra. 

2.3. Krivorožský ťažobno-upravárenský kombinát okysličených rúd v Dolinskej

V súvislosti s definitívnym doriešením problematiky KŤUK predseda vlády Ukrajiny informoval, že ich cieľom je ponúknuť KŤUK do privatizácie, predať ukrajinský podiel a predmetnú otázku uzavrieť. Predseda vlády SR M. Dzurinda konštatoval, že SR ponúka a zároveň očakáva od Ukrajiny vzájomnú podporu a rýchlejšie riešenie všetkých otázok spojených s KŤUK-om, pričom vyzdvihol zámer ukrajinskej strany kombinát sprivatizovať odpredajom strategickému investorovi. SR taktiež uvažuje o rovnakej alternatíve. K danej téme sa vyjadril aj prezident L. Kučma, ktorý potvrdil informácie, že Ukrajina je prakticky rozhodnutá predať svoj podiel britsko-indickému koncernu LNM group, ktorý by mal prevziať aj záväzky voči SR a Rumunsku. Aj tejto problematike sa bude venovať pracovná návšteva ministra hospodárstva SR P. Ruska na Ukrajine (9.-10. júla 2004).  

2.4. Problematika transportu kaspickej ropy do západnej Európy

K danej téme M. Dzurinda uviedol, že slovenská strana posúdi možnosti využívania voľných kapacít ropovodu „Družba“ na prepravu kaspickej ropy. V tejto súvislosti však informoval, že existujú objektívne technické príčiny, ktoré znemožňujú spoločnosti Transpetrol jej okamžitú prepravu. Zároveň potvrdil, že slovenská strana vyvinie na spoločnosť tlak, aby v prípade odstránenia technických prekážok nedochádzalo k blokovaniu prepravy ľahkej kaspickej ropy do západnej Európy. 

2.5. Záujem ukrajinskej strany o privatizáciu širokorozchodnej železnice do Košíc

Počas rozšíreného rokovania delegácií minister dopravy Ukrajiny G. Kirpa informoval o záujme ukrajinských železníc podieľať sa na privatizácii širokorozchodnej železničnej trate z Čiernej nad Tisou do Košíc, ktorou sa prepravujú najmä suroviny pre spoločnosť U. S. Steel Košice. Ukrajinská strana by v prípade privatizácie, resp. prenájmu trate na seba prevzala všetky povinnosti ohľadne prevádzky, údržby a rozvoja, uviedol minister dopravy. Premiér M. Dzurinda ocenil ukrajinský záujem a konštatoval, že voči danému kroku nemáme politické námietky. Konečné rozhodnutie musí po zhodnotení všetkých aspektov padnúť zo strany MDPaT SR a ŽSR. Keďže ide o uzavretý cyklus železničnej prepravy nie je možné vylúčiť, že je pre slovenskú stranu ekonomicky výhodný.
   
3. Ďalšie otázky

3.1. Stretnutie s predstaviteľmi mimovládnych organizácií  

	Počas oficiálnej návštevy predsedu vlády SR sa uskutočnilo aj stretnutie s predstaviteľmi najvýznamnejších MVO na Ukrajine. Obe strany si vymenili názory na súčasnú vnútropolitickú situáciu na Ukrajine, tzv. ústavnú reformu a blížiace sa prezidentské voľby, ktoré sa uskutočnia v októbri 2004. Predstavitelia ukrajinských MVO boli vo väčšine hodnotení mimoriadne kritickí a do značnej miery aj skeptickí. Vyjadrili pochybnosti, že sa podarí zorganizovať demokratické a regulárne voľby a zároveň informovali o problémoch nezávislých médií. Zaujímali sa taktiež o slovenské skúsenosti z organizácie paralelného sčítania hlasov. Predstavitelia MVO zároveň vysoko ocenili možnosť stretnúť sa s predsedom vlády členskej krajiny EÚ. V tejto súvislosti M. Dzurinda zdôraznil, že využije každú príležitosť na rokovania s partnermi EÚ, aby informoval o situácii na Ukrajine. Zároveň konštatoval, že takéto stretnutia s ukrajinskými MVO sú veľmi podnetné a bude ich uskutočnenie odporúčať svojim partnerom pri návštevách Ukrajiny. Predstavitelia ukrajinských MVO požiadali o  odovzdávanie skúseností pri posilňovaní demokracie a vyzvali, aby bol na prezidentské voľby zabezpečený príchod početnej skupiny pozorovateľov zo slovenských MVO.
	
3.2. Stretnutie s lídrom opozície V. Juščenkom

K otázke zahraničných pozorovateľov sa počas pracovných raňajok vyjadril aj líder opozície V. Juščenko, ktorý zdôraznil, že pre zabezpečenie aspoň nejakej regulárnosti volieb je potrebná veľká účasť zahraničných pozorovateľov. Úradujúci litovský prezident už údajne prisľúbil vyslanie asi 400 krátkodobých pozorovateľov. Podľa V. Juščenka budú zohrávať veľký význam najmä pozorovatelia zo SR a PR, teda susedných krajín, v ktorých sú najmenšie jazykové bariéry a relatívne najlepšie chápanie ukrajinskej reality. Opozičný líder zároveň zdôraznil, že novelizácia ústavy je len ďalší pokus prezidenta L. Kučmu o zachovanie moci po prezidentských voľbách. Najprv údajne presadzoval spojenie prezidentských a parlamentných volieb, čo by v praxi znamenalo rozšírenie jeho mandátu o dva roky, neskôr sa snažil posilnením právomocí premiéra vytvoriť si silnú mocenskú funkciu, na ktorú by sa ešte pred uplynutím svojho mandátu plynulo presunul. V. Juščenko je presvedčený, že L. Kučma bude vo svojich pokusoch zachovania moci aj naďalej pokračovať.  

3.3. Politická reforma na Ukrajine

Predmetnej téme sa venoval najmä prezident L. Kučma. Zdôraznil, že presadenie politickej reformy je nevyhnutné. Keďže sa obdobie výkonu jeho funkcie nesie v duchu konfrontácie medzi exekutívou a legislatívou, navrhol európsky model deľby moci tak, aby víťaz parlamentných volieb vytváral vládu a prezident mal právo rozpúšťať parlament. Napriek tomu, že v parlamente neexistuje stabilná väčšina bude L. Kučma aj naďalej pokračovať v pokusoch o presadenie reformy.   
	K situácii v Najvyššej rade Ukrajiny sa vyjadril aj jej predseda V. Lytvyn. Informoval, že činnosť parlamentu je ovplyvnená faktickým začatím predvolebnej kampane, hoci oficiálne začne až 3. 7. 2004. Sám V. Lytvyn podporuje novelizáciu ústavy, ktorú je potrebné uskutočniť okamžite, keďže nový prezident nebude mať záujem na oslabení vlastného mocenského postavenia. 

3.4. Zotrvanie  ukrajinských jednotiek v Iraku

	Prezident L. Kučma vyjadril presvedčenie, že v súvislosti s nadchádzajúcimi prezidentskými voľbami bude prítomnosť ukrajinského kontingentu v Iraku napádaná viacerými politickými subjektmi. Prezident Ukrajiny sa obáva, že najmä v septembri, keď bude vrcholiť prezidentská kampaň, sa budú uskutočňovať pokusy na stiahnutie jednotky. Tento silne populistický bod bude využívať údajne aj opozičný blok V. Juščenka Naša Ukrajina.    

Závery a odporúčania:

•	 zvýšiť aktivitu a  pravidelnosť zasadnutí medzivládnych komisií (pre obchodno-ekonomickú a vedecko-technickú spoluprácu; pre národnostné menšiny, školské, kultúrne a vedecké styky);

•	naďalej venovať zvýšenú pozornosť doriešeniu problematiky liberalizácie vízovej povinnosti medzi SR a Ukrajinou; 

•	v druhom polroku 2004 uskutočniť expertné konzultácie medzi MZV SR a MZV Ukrajiny, týkajúce sa  európskej agendy;

•	 sledovať riešenie problematiky KŤUK-u a prepravy energonosičov z oblasti Kaspického mora do Európy;

•	úzko spolupracovať s mimovládnymi organizáciami najmä v oblasti posilňovania demokratického prostredia na Ukrajine a monitoringu nadchádzajúcich prezidentských volieb; 

•	v rámci MZV SR vyslať oficiálnych pozorovateľov na prezidentské voľby (október 2004);