Zámery rozvoja verejných prístavov Bratislava, Komárno a Štúrovo 
pre ich efektívne využívanie

Spoločnosť Verejné prístavy, a. s. (ďalej len „VP, a. s.“) bola založená s cieľom zabezpečenia prípravy a realizácie výstavby verejných prístavov vrátane spracovania krátkodobých a dlhodobých koncepcií ich rozvoja,  zabezpečenia prevádzky, evidencie, údržby a opravy objektov a zariadení v územných obvodoch verejných prístavov, prenajímania pozemkov v územných obvodoch verejných prístavov a ďalších činností, ktoré bezprostredne súvisia s nakladaním majetku v územných obvodoch verejných prístavov a vyberania úhrad za používanie verejných prístavov. Na základe zákona č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je územie verejných prístavov vymedzené na toku rieky Dunaj v prístavoch  Bratislava, Komárno a Štúrovo.
Na účely zámerov rozvoja verejných prístavov Bratislava, Komárno a Štúrovo zabezpečilo MDPT SR spracovanie návrhu strategických alternatív rozvoja verejných prístavov, vyrovnania zmluvných vzťahov, ktoré Verejné prístavy, a. s. museli pri svojom zriadení prevziať a dokument, ktorý rieši budúci rozvoj osobných prístavov.
Zámery rozvoja verejných prístavov Bratislava, Komárno a Štúrovo rozpracovávajú strategické alternatívy rozvoja verejných prístavov, ktoré sú prospešné pre užívateľov verejných prístavov a zároveň efektívne z pohľadu 100 % akcionára VP, a. s. – Slovenskej republiky zastúpenej Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (ďalej len „MDPT SR“). 
Cieľom zámerov na jednej strane je vhodne využívať konkurenčné výhody verejných prístavov a na strane druhej čo možno v najväčšej miere eliminovať súčasné či potenciálne hrozby. Na základe posúdenia situácie, s ohľadom na úlohy, ktoré má spoločnosť VP, a. s. plniť a v súlade s platnou legislatívou ako aj s prihliadnutím na jednotlivé limitujúce faktory, bola definovaná vízia spoločnosti VP, a. s.: „spoločnosť Verejné prístavy, a. s. sa stane správcom verejných prístavov na území Slovenskej republiky a bude schopná v prístavoch zabezpečiť poskytovanie prístavných služieb na rovnakej alebo vyššej úrovni, ako je to v porovnateľných riečnych prístavoch na Dunaji“. Táto vízia bola ďalej rozpracovaná do jednotlivých strategických cieľov. 
Strategické ciele VP, a. s. sú:
•	zabezpečenie strategického rozvoja prístavných, logistických a ďalších služieb;
•	zefektívnenie využitia majetku štátu;
•	zvýšenie konkurencieschopnosti v porovnaní s inými prístavmi na Dunaji;
•	maximalizácia zisku;
•	budovanie pozitívneho imidžu moderného riečneho prístavu, ponúkajúceho široké portfólio nielen prístavných služieb.
Pokiaľ ide o polohy verejných prístavov v Bratislave, Komárne a Štúrove, tieto sú umiestnené v širších centrách miest. Blízkosť historického centra je vhodným predpokladom rozvoja turistického ruchu, ktorý je stimulujúcim faktorom využívania osobnej lodnej dopravy. Nosnou činnosťou VP, a. s. je nákladná doprava, pre ktorú takéto umiestnenie nie je vhodné z hľadiska realizácie rozvojových zámerov. Spoločnosť VP, a. s. by preto mala rozvoj prístavov zvažovať v kontexte územných plánov miest a aktívne participovať na činnostiach územného plánovania.

Prístav Bratislava
Prístav Bratislava je zložený z častí Pálenisko a Zimný prístav. Zámery sa v podrobnom riešení zaoberajú piatimi možnosťami jeho rozvoja (B1 až B5), ako je stručne uvedené v prílohe č. 4. S ohľadom na všetky súčasné okolnosti a podmienky vrátane celosvetovej hospodárskej krízy a v poslednom čase sa opakujúcej hrozby plynovej krízy je možné uvažovať nasledovne:
Časť Pálenisko je najvhodnejšou časťou na rozvoj prístavných aktivít, aj vďaka svojmu umiestneniu v industriálnej časti mesta, čo umožňuje dobré napojenie na dopravnú sieť a následne rozvoj prístavných a logistických služieb. Časť Zimný prístav má predpoklady pre rozvoj mestského prostredia, koncepčne a kompozične prepojeného so zónou Pribinova. Lokalita Zimného prístavu je však v Územnom pláne mesta Bratislava evidovaná ako plocha zariadení vodnej a leteckej dopravy, kde nie sú umožnené revitalizačné aktivity. Už v roku 2004 bolo zo strany mesta navrhnuté premeniť túto lokalitu na územie s rozvinutou občianskou vybavenosťou, vybavenosťou pre šport a voľný čas. Pred realizáciou zmeny účelu využitia tejto časti prístavu je však potrebné určiť zodpovedajúcu náhradu tak, aby výkon prístavných funkcií nebol ohrozený. 
Rezort dopravy by mal  riešenie spočívajúce vo vybudovaní tzv. „Nového prístavu“, ktorý by bol vytvorený prebudovaním Páleniska s jeho priľahlými územiami a čiastočným využitím bazénu Lodenica. Dôvodom čiastočného využívania bazénu Lodenica je prístup k bazénu, ktorý je umožnený iba prostredníctvom jednej pobrežnej hrany. Zvyšné dve sú v správe Slovenského vodohospodárskeho podniku, š. p., ktorý ho využíva pre zabezpečenie činností súvisiacich s bezpečnosťou a splavnosťou vodného  toku. Táto okolnosť do značnej miery znižuje efektívnosť využívania uvedeného bazénu pre potreby VP, a. s.  
Pri koncipovaní stratégie rozvoja prístavov v kontexte územných plánov miest je potrebné mať na zreteli okrem samotných záujmov miest premietnutých v súčasných územných plánoch a záujmov spoločnosti VP, a. s. aj iné faktory. Jedným z nich je napríklad obmedzujúca skutočnosť, že väčšina pozemkov vo vlastníctve VP, a. s. ktoré sú súčasťou dotknutého územia Zimného prístavu, je dlhodobo prenajatá súkromným spoločnostiam. Pri pozemkoch, ktoré zaberajú väčšinu z prenajatej plochy ide o nájomné zmluvy uzavreté na obdobie 25 až 50 rokov. Z tohto dôvodu môžu byť rozvojové aktivity do značnej miery limitované možnosťou vyrovnania sa so súčasnými nájomcami. Z hľadiska ďalšieho rozvoja by bolo žiaduce, aby spoločnosť VP, a. s. náležite upravila zmluvné podmienky nájomných zmlúv, viažucich sa k územiu Zimného prístavu s cieľom zamedziť brzdeniu rozvoja dotknutého územia. 
Okrem strategických záležitostí verejného prístavu Bratislava, alebo riešenia rozvojových zámerov či koncepcie, je potreba premiestnenia prekladiska minerálnych olejov (ďalej len „PMO“) z hľadiska bezpečnosti a ekológie. PMO je v súčasnosti umiestnené na voľnom toku Dunaja, čo nezodpovedá súčasným európskym prístavným a plavebným normám z hľadiska environmentálnej bezpečnosti. Preto je potrebné vyriešiť spôsob preloženia PMO z vodného toku Dunaja do uzavretého bazéna v prístave Bratislava so zabezpečením funkcie verejného prekladiska, pričom jeho premiestnenie musí korešpondovať s celkovým plánom rozvoja prístavu Bratislava. Pre umiestnenie PMO prichádzajú do úvahy dva varianty. Prvým je umiestnenie PMO do juhozápadnej časti bazéna Pálenisko – predĺženie prekladného úseku číslo 6 (pozemok má momentálne prenajatý spoločnosť DPT, a. s.). Druhým variantom je umiestnenie PMO do ústia bazéna Pálenisko (pozemok má momentálne prenajatý spoločnosť SPaP, a. s.).
Pre rozvojové zámery verejných prístavov je veľmi závažným limitujúcim faktorom potreba získania dodatočných finančných zdrojov na  ich realizáciu. Rozvojové aktivity spoločnosti VP, a. s. môžu byť založené na samofinancovaní, resp. na vlastnom angažovaní sa spoločnosti VP, a. s. pri získavaní akýchkoľvek zdrojov pre realizáciu investičných zámerov. Respektíve môže byť rozvoj založený na spolupráci so strategickým partnerom (založenie spoločného podniku, vloženie prostriedkov formou zvýšenia základného imania VP, a. s. až do úrovne 67 % akcií, alebo forma verejno-súkromného partnerstva), ktorý zaistí dostatočné finančné prostriedky a poskytne potrebné znalosti, spojené s rozvojom a prevádzkou  riečnych prístavov. Silnou stránkou takejto alternatívy financovania rozvojových aktivít je možnosť jej realizácie v krátkodobom až strednodobom horizonte vzhľadom na relatívne rýchly prístup k značným finančným zdrojom získaným od investora. Ďalším prínosom investora sú skúsenosti s prevádzkou riečneho prístavu. Spojenie so strategickým investorom dáva tiež lepšie záruky na naplnenie vízie o konkurencieschopnom modernom verejnom prístave v priestore Rýn - Mohan - Dunaj.
Pokiaľ ide o osobnú vodnú dopravu, prístav v Bratislave je kľúčovým prístavom z funkčného, kapacitného, aj ekonomického hľadiska. Bratislavský prístav rozhodujúcou mierou ovplyvňuje výkony osobnej lodnej dopravy v celoslovenskom meradle, má najväčší potenciál z hľadiska urbanistického rozvoja a v porovnaní s ním je podiel ostatných osobných prístavov na výbere úhrad za používanie verejných prístavov zanedbateľný.
Prístavné činnosti napomáhajú zabezpečiť pontóny, ktoré však majú nejednotnú veľkosť a vzhľad a sú nositeľmi výrazne industriálneho imidžu. Tento imidž však nie je žiaduci, vzhľadom na skutočnosť, že osobné lodné prístavy na rieke Dunaj sa nachádzajú v priamej blízkosti historických centier miest, a preto existujú dôvody na kultúrno-spoločenské využitie ich nábreží. Využívanie osobnej lodnej dopravy je na Slovensku spojené primárne s turistickým ruchom. Pre turistické účely je blízkosť historických centier miest prínosná a umožňuje mestu prípadné ďalšie prepojenie s mestskými programami pešej a cyklistickej turistiky, ako aj iných aktivít, ktoré pritiahnu viac ľudí z centra miest k vode. 
V rámci odporúčaní pre rozvoj osobných prístavov, najmä prístavu v Bratislave, je v prvom rade potrebné ponechať im ich prioritnú funkciu, ktorou je zabezpečenie priestoru pre kotvenie lodí osobných prepravcov v oblasti výletnej a tiež rozvíjajúcej sa rekreačnej lodnej dopravy. Snahou predstaviteľov jednotlivých miest by malo byť vytvorenie atraktívneho prostredia z osobného prístavu a jeho okolia. Prístav by mal poskytovať priamy kontakt s riekou a zároveň s historickým centrom.
V Bratislave je pre potreby osobnej lodnej dopravy využívaný najmä úsek medzi Starým mostom a Novým mostom, ktorý však na svojich oboch brehoch neumožňuje prípadné rozšírenie súčasného stavu plávajúcich zariadení z dôvodu, že prípadné rozšírenie o ďalšie plávajúce zariadenie by bolo z nautického hľadiska nebezpečné. Za účelom dosiahnutia zvýšenia kapacity osobného prístavu v tejto časti je potrebné vypracovať štúdiu predkladajúcu konkrétne riešenia aktuálnej situácie. Na vypracovaní štúdie ako aj financovaní konkrétneho zámeru by sa malo podieľať mesto Bratislava. VP, a. s. ako jedna z dotknutých strán budú podporovať záujem mesta riešiť danú situáciu smerujúcu k naplneniu rozvojových cieľov prístavov.
Zo strany spoločnosti VP, a. s. je zmysluplné zvážiť rozšírenie územia osobného prístavu až po most Apollo a zaoberať sa optimalizáciou umiestnenia plávajúcich zariadení v tejto lokalite. Verejné prístavy by sa mali zaoberať rozvojom služieb osobnej lodnej dopravy v tejto rýchlo sa rozvíjajúcej mestskej časti, ktorých samofinancovanie spoločnosťou VP, a. s. môže v porovnaní s ostatnými investičnými zámermi v kratšom čase zhodnotiť investované finančné prostriedky do danej lokality.

Prístav Komárno
Materiál sa v podrobnom riešení zaoberá piatimi možnosťami jeho rozvoja (K1 až K5), ako je stručne uvedené v prílohe č. 4. Prístav Komárno je tvorený Západným a Východným bazénom. Západný bazén je umiestnený v centre mesta, čo je obmedzujúce pre rozvoj mesta aj prístavu. Územný plán mesta predpokladá premenu územia spojenú s novým funkčným využitím pre osobnú vodnú dopravu, doplnenú občianskou vybavenosťou. Takáto úprava územného plánu je v súlade so záujmami spoločnosti VP, a. s. Východný bazén je vhodnejší pre rozvoj prístavu a s ním súvisiacich prístavných činností. Jeho nevýhodu je umiestnenie v záplavovej zóne, čo si vyžiada dodatočné investície. Územný plán mesta počíta s urbanistickým rozvojom časti Západného bazéna, čo by však ohrozilo výkon prístavných činností. Z tohto dôvodu je v záujme spoločnosti VP, a. s. ponechanie súčasnej funkcie Východnému bazénu, súvisiacej s výkonom činností nákladnej vodnej dopravy. Treba mať však na zreteli, že akékoľvek aktivity súvisiace s rozvojom prístavu v Komárne musia byť z dôvodu nedostatku finančných zdrojov VP, a. s. iniciované a finančne podporené zo strany mesta. Spoločnosť VP, a. s. v súlade s načrtnutým zámerom rozvoja prístavu podporí takéto aktivity a záujmy mesta.

Mesto Komárno do určitej miery uvažuje okrem vyššie uvedených akceptovateľných úprav územného plánu aj o úplne inej alternatíve, ktorou je úplné premiestnenie prístavu Komárno. 
Infraštruktúru, technologické zariadenia, budovy a sklady v prístave vlastnia súkromné aj štátne spoločnosti. Bazény a prístavné hrany bazénov sú štátnym majetkom, ktorý spravuje Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. Pozemky sú prenajaté dlhodobo súkromným spoločnostiam (v niektorých prípadoch na 25 – 50 rokov), tak ako je tomu v prístave Bratislava.
Premiestnením celého prístavu Komárno do novej lokality by bolo nutné vybudovať nový prístavný bazén v adekvátnej veľkosti s príslušným technologickým vybavením, inžinierskymi sieťami a celou dopravnou infraštruktúru, čo si bez zakúpenia pozemkov v novej lokalite vyžiada cca 330,0 mil. Eur. V prípade, že by bol existujúci prístav odpredaný, výnos z odpredaja by nepokryl náklady na vybudovanie prístavu v novej lokalite.
Navyše, premiestnenie nie je podložené žiadnou odbornou štúdiou, ktorá by potvrdzovala možnosť založenia nového prístavu v novej lokalite, a to z hydrologického hľadiska a iných odborných hľadísk. Úplné premiestnenie prístavu Komárno do inej lokality by bolo neúmerne finančne náročné.
Rezort dopravy v čase globálnej ekonomickej krízy, ktorej trvanie nie je možné kvantifikovať, nemá zdroje na zrušenie činností a technického vybavenia nákladného prístavu Komárno a ich presťahovanie do lokality Harčáš tak, aby to bolo ekonomicky efektívne. V prípade, že bude mesto Komárno navrhovať činnosť nákladného prístavu presunúť do lokality Harčáš aj s vybudovaním nového bazénu a jeho zabezpečenia z vlastných zdrojov, spoločnosť Verejné prístavy, a. s. a MDPT SR budú túto iniciatívu zvažovať. 

MDPT SR sa touto alternatívou v rámci materiálu zaoberalo s výsledkom, že nie je vhodné, a hlavne nie je efektívne v súčasnosti Prístav Komárno presúvať do inej lokality.

Prístav Štúrovo
V Štúrove je výkon prístavných činností minimálny. Výrazné zmeny oproti súčasnému stavu nie sú predpokladané. Územný plán mesta počíta s rozvojom prístavného územia, čo je vzhľadom na orientáciu prístavu na osobnú dopravu plne akceptovateľné. 

Záver
Vzhľadom na súčasnú globálnu hospodársku krízu a možné hrozby plynovej krízy je pre SR  nereálne v tejto čase napĺňať koncepciu a začať realizovať vyššie uvedené riešenia teraz. Aktualizovaná koncepcia bude predložená na rokovanie vlády SR v októbri 2010 (podľa návrhu uznesenia vlády). Táto bude zohľadňovať nové hospodárske okolnosti, v duchu ktorých je potrebné súčasne vypracovanú koncepciu modulovať, a tiež všetky rozhodnutia vlády, ktoré sa týkajú danej problematiky, alebo ktoré ju môžu ovplyvňovať vrátane spôsobu jej uskutočnenia a financovania.

MDPT SR má riešenia pre rozvoj verejných prístavov SR. Tieto riešenia môžu byť zaradené do balíčka protikrízových opatrení. Ich realizáciou by sa podporil nielen rozvoj činností verejných prístavov, ale aj ekonomický rast a zamestnanosť.