Nové znenie
Národný akčný plán pre problémy s alkoholom

Ucelený a nadrezortne koncipovaný materiál, ktorý by sa týkal politiky štátu voči alkoholu a prevencie problémov súvisiacich s hazardnou a zdraviu škodlivou konzumáciou alkoholu, nebol v predchádzajúcom desaťročí ani predmetom rokovania poradného orgánu vlády SR, ani predmetom riadnej schôdze vlády SR. Národný akčný plán pre problémy s alkoholom (ďalej NAPPA) obsahuje analýzu politiky štátu voči alkoholu a s ním súvisiacich problémov, vrátane ich zdravotných, sociálnych a ekonomických dôsledkov, a to ako východisko pre formuláciu dosiahnuteľných cieľov a potrebných aktivít NAPPA do roku 2005.

I.	A N A L Ý Z A

1.	Európsky akčný plán pre alkohol (EAAP) v Európe za roky 1992-1999

V 90-tych rokoch niektoré európske štáty splnili odporúčania EAAP, zatiaľ čo iné, medzi ktorými bolo aj Slovensko, zostali len pri deklaratívnom súhlase. Hlavný cieľ programu SZO pre alkohol „Zdravie pre všetkých do roku 2000“: 25% zníženie priemernej spotreby dosiahli tri štáty; a zároveň sa vyskytli protichodné trendy v západnej a stredovýchodnej časti regiónu: 

1.	Viac ako polovica členských štátov SZO uviedla, že vypracovala národný akčný plán pre alkohol a má koordinačný orgán, ktorý zodpovedá za jeho uplatňovanie. (Slovensko medzi nimi nebolo; a z postsocialistických štátov má národný plán i koordinačný orgán so štátom zriadenou a výlučne zo štátneho rozpočtu  podporovanou inštitúciou jedine Poľsko.)
2.	Konzumácia alkoholu klesla v 11 štátoch, vzrástla v 11 štátoch, v ďalších stagnovala; ale zníženie konzumácie o 25% dosiahli iba: Taliansko, Španielsko a Poľsko.
3.	V západo a severoeurópskych štátoch sa znížil počet dopravných nehôd pod vplyvom alkoholu (niekde  až o 31%); ale v stredo a východoeurópskych sa zvýšil (cca o 32%).
4.	V štátoch EÚ a v severoeurópskych štátoch značne klesli indikátory úmrtí v dôsledku úrazov a otráv, samovraždy a iné sebapoškodenia; stúpli však o 38% v bývalom ZSSR.
5.	Chronické ochorenia pečene a úmrtia na cirhózu klesli o 7 % v štátoch EÚ, ale všade inde v Európe stúpli, najmä vo východoeurópskych štátoch (už i na Slovensku). 
6.	Znížené daňové zaťaženie pri harmonizácii daňového systému štátov vstupujúcich do EÚ v niektorých štátoch prispelo k zvýšeniu rizika škôd súvisiacich s alkoholom.
7.	Alkoholový priemysel bol prekážka pre EAAP zintenzívnením marketingu a lobovania z dôvodu definície alkoholu ako bežnej komodity a práva na voľný obeh tovarov v EÚ.

2.	Európsky akčný plán pre alkohol na Slovensku v rokoch 1992-1999

Päť hlavných cieľov a desať aktivít bolo spolupracovníkom SZO pre EAAP v decembri 1995 navrhnutých vtedajšiemu vedeniu Ministerstva zdravotníctva SR tak, aby boli v súlade s piatimi etickými princípmi Parížskej Charty a desiatimi Stratégiami jej uplatňovania:
Ciele:
1.	Zaujať laickú i odbornú verejnosť pre témy súvisiace s alkoholom.
2.	Vytvárať pozitívny obraz nepijana a prezentovať výsledky abstinentsky zameranej liečby. 
3.	Presadzovať zodpovednú, umiernenú konzumáciu alkoholu ako sociokultúrnu normu. 
4.	Dosiahnuť podporu verejnosti pre zmeny v legislatíve (odvody dane, zníženie dostupnosti alkoholu, 1% zisku z predaja alkoholických nápojov späť do prevencie a liečby).
5.	Navodiť a udržať trvalú aktivitu na celospoločenskej úrovni, zameranú proti škodám, ktoré spôsobuje aj jednorazová nadmerná konzumácia alkoholu, nielen alkoholizmus.
Aktivity:
1.	Preložiť a spopularizovať súčasnú verziu EAAP, resp. Chartu a Stratégie.
2.	Podporiť programy pre pedagógov a rodičov a vydávanie textov pre deti predškolského veku a začínajúcich čitateľov.
3.	Presadzovať opatrenia na zníženie spotreby, najmä limitáciu času predaja.
4.	Aktívne vyhľadávať jedincov z rizikových skupín a oblastí, definovať ich potreby a dať im možnosť vyhľadať pomoc.
5.	Vytvoriť spoľahlivý skríning rizikových úrovní a poškodzujúcich spôsobov pitia.
6.	Sprístupniť lekárom a iným zdravotníkom príručky pre krátke intervencie u ľudí, ktorých pitie je už zdraviu škodlivé, alebo problémové.
7.	Podnietiť, aby sa protialkoholická prevencia prijala ako súčasť zdravotníckej starostlivosti v zdravotníckych zariadeniach rôznych typov.
8.	Zabezpečiť možných nositeľov preventívnych zásahov aj mimo sektor zdravotníctva  (učitelia, duchovní, polícia, zamestnávatelia).
9.	Zistiť, ktoré  preventívne aktivity sú efektívne a rozšíriť ich na lokálnu i národnú úroveň.
10.	Vyhodnocovať preventívne a terapeutické programy pre alkohol a integrovať postupy voči tabaku a alkoholu, keďže ide o spolu sa vyskytujúce legálne drogy.

Aj keď registrovaná spotreba alkoholu poklesla, do roku 2000 sa dosiahlo len minimum cieľov a realizovalo minimum aktivít (úspešné sú označené kurzívou), čo znamená, že buď ciele a aktivity neboli realisticky stanovené (hoci potrebné), alebo ich uskutočneniu zabránili okolnosti, identifikované v nasledujúcom ako: 

Príčiny nízkej úspešnosti EAAP na Slovensku v deväťdesiatych rokoch

•	riešenie problematiky a realizácia cieľov i aktivít EAAP fakticky iba jediným rezortom – zdravotníctvom, (ktoré zápasilo a zápasí s inými akútnymi problémami);
•	v dôsledku heroínovej epidémie zmeny inštitúcií a ich programov pôvodne orientovaných iba na ambulantnú a ústavnú liečbu alkoholizmu;
•	jednostranné sústredenie sa takto zmenených inštitúcií, i programov a finančných zdrojov, skoro výlučne na problém nelegálnych drog;
•	rozpad siete socioterapeutických klubov bez zákonov, ktoré by podporili novovznikajúce siete svojpomoci (AA, charita, A-kluby) napr. odpisom z daní, z miestnej správy a pod.;
•	prijatie zákonov, ktoré znemožnili dosiahnuť viaceré ciele a realizovať aktivity (napr. zákon o nadáciách), čo oslabilo rozbehnuté aktivity a eliminovalo dovtedajšie úspechy;
•	zneprehľadnenie finančných tokov do  prevencie, liečby a resocializácie závislostí, bez systému striktného hodnotenia smerovania, využitia a efektivity získaných financií;
•	nevytvorenie, ani nedefinovanie inštitúcie s celoštátnou zodpovednosťou za politiku štátu voči alkoholu (ako Ústav zdravotnej výchovy (ÚZV), Národné centrum podpory zdravia (NCPZ)) a po ich zrušení aj strata odbornej a administratívnej podpory pre národného spolupracovníka SZO a pre realizáciu Akčného plánu;
•	monitorovanie spotreby, počtov liečených, problémového pitia v populácii, a pod. zostalo –na rozdiel od vývoja v oblasti drogových závislostí, kde sme udržali krok s Európou– prakticky bezo zmeny na tej alebo ešte horšej úrovni, na akej bolo v roku 1989;
•	hodnotenie ekonomických nákladov nadmerného pitia a alkoholizmu nebolo systematické, takže neslúžilo ako pravidelný a reálny podklad pre tvorbu štátnej politiky voči alkoholu;
•	od roku 1994 prakticky zánik systematického základného aj aplikovaného zdravotníckeho výskumu v oblasti prevencie, liečby a doliečovania alkoholizmu a problémov súvisiacich s alkoholom, ktoré sa skúmajú len sporadicky a náhodne.

3.	Ekonomická analýza dôsledkov abúzu a alkoholizmu na Slovensku

I keď spotreba alkoholu na Slovensku v 90. rokoch poklesla o cca 2 litre na obyvateľa (v prepočte na 100% lieh) a pohybuje sa okolo 8 litrov, je dodnes taká vysoká, ako bola pred vrcholom koncom 70. a začiatkom 80. rokov. Populácia ju, podľa prieskumov NCPZ, vypije asi takto: 5% dospelých tvoria abstinenti (či už prirodzení, alebo abstinujúci alkoholici), 60% konzumenti, 30% osoby, ktoré pijú hazardne, sebapoškodzujúco až problémovo, kým zvyšných 5% je už závislých od alkoholu. Problémy spôsobované alkoholom sa však vôbec netýkajú posledných 5%, ale sa týkajú v tej či onej miere všetkých.
Nadmerné pitie alkoholu, či už jednorazové excesy, alebo pravidelné pitie s abúzom alebo závislosťou, vedie k početným zdravotným, spoločenským, pracovným, psychologickým a ekonomickým problémom. Zo somatických ochorení je to cirhóza pečene (Príloha 5, obr. 5), ktorá predstavovala v r. 1990 na Slovensku 1 271 úmrtí u mužov (bezmála 50 na 100 tisíc). V niektorých vekových skupinách však bolo Slovensko v tejto úmrtnosti (35-50 roční muži) na veľmi nelichotivom 2. mieste hneď za najviac postihnutým Maďarskom. Z obr. 5 je zrejmé, že rast úmrtnosti na cirhózu s miernym časovým posunom sledoval rast priemernej spotreby alkoholu na obyvateľa; a hoci v 90-tych rokov klesla evidovaná spotreba alkoholu, úmrtnosť na cirhózu začala stúpať: čo je zároveň aj nepriamym poukazom na neevidovanú spotrebu, podomácky vyrobený a pašovaný alkohol, ktorého je oveľa viac, ako sme donedávna mysleli.
Škody následkom alkoholu sa pokúsilo odhadnúť oddelenie socioekonomických analýz NCPZ, ktoré vykonalo analýzu ekonomických dôsledkov pitia na Slovensku. Z celkového počtu úmrtí bolo v sledovanom období 8% takých ľudí, ktorí zomreli na choroby, ktoré veľmi pravdepodobne zapríčinil abúzus a závislosť od alkoholu.
Úmrtia otcov a matiek v mladšom a strednom veku na choroby vyvolané alkoholizmom znamenajú nenahraditeľné straty: (a) v príjmoch rodín so znížením ich životného štandardu; (b) v ekonomickej oblasti: nevytvorené hodnoty kvôli krátkodobej práceneschopnosti, trvalej invalidite a predčasným úmrtiam; (c) v sociálnej oblasti: rodiny bez živiteľa a z toho plynúce problémy u mládeže, výdavky na vdovské a sirotské dôchodky; (d) v iných oblastiach, ktoré súvisia so sociálnou patológiou: agresivita a násilná kriminalita, smrteľné dopravné nehody pod vplyvom alkoholu, náklady na ústavy nápravnej výchovy, atď. Takéto fakty vedú vo vyspelých štátoch k určeniu finančnej čiastky, ktorú musí spoločnosť znášať pri zmierňovaní následkov nadmerného pitia a alkoholizmu. U nás to v sledovanom roku vyzeralo takto:

Straty na nevytvorených hodnotách :

Pri 230 pracovných dňoch za rok sa v roku 1994 stratila práca 12.405 pracovníkov, čo boli práceneschopní z dôvodov súvisiacich s nadmerným pitím a alkoholizmom. Vzhľadom na vytvorený hrubý domáci produkt (HDP) v r. 1994, ako aj vzhľadom na počet pracovníkov, pripadla na jedného hodnota 262.870 Sk. Pri celoročnej absencii 12.405 pracovníkov bola strata na nevytvorení HDP celkovo 3.261 mil. Sk. V prípade trvalej invalidity a následkom vysokej nezamestnanosti u tejto vrstvy obyvateľstva, by strata na HDP za 22.880 invalidov v r. 1994 predstavovala 6.015 mil. Sk.. Ďalej, pri predčasnom úmrtí (t. j. v produktívnom veku do 55 rokov u žien, do 60 rokov u mužov), nastáva strata na nevytvorených hodnotách za všetky ostávajúce roky ekonomicky aktívneho života.

 Ďalšie ekonomické straty predstavovali :

a)	Zvýšené náklady v zdravotníckej a sociálnej sfére;
b)	Strata z neuplatneného vzdelania, vrátane straty kvalifikácie;
c)	Straty spoločnosti na všeobecnej kriminalite.

Ide nielen o dopad na zdravotnícku a sociálnu, ale aj ekonomickú oblasť, t.j. náklady následkov jednorazových excesov, aj pravidelného a nadmerného pitia znáša celá spoločnosť.
Podľa uvedenej analýzy oddelenia socioekonomických analýz medzičasom zrušeného Národného centra podpory zdravia, sa dali v roku 1994 celkové výdavky a straty spôsobené spoločnosti alkoholom odhadnúť na 16,6 miliardy Sk. Každý zamestnaný občan v uvedenom roku prispel zo svojich daní sumou cca 3.300 korún (čo sa vtedy pohybovalo medzi jednou až dvoma tretinami priemerného mesačného platu) na zaplatenie následkov zdraviu škodlivého, hazardného, alebo nadmerného pitia, alebo alkoholizmu. 
Čiastku v Tab. 1, ktorá predstavuje 16,6 mld. Sk, by bolo treba porovnať s odvodmi daní z pridanej hodnoty, spotrebnej dane a ziskov z predaja alkoholu, hoci také porovnanie je neetické. Nijaké peniaze totiž nemôžu nahradiť roky života, chýbajúce v postihnutých rodinách, ani neodstránia iné osobné a rodinné tragédie.

Tab. 1. Rekapitulácia ekonomických dôsledkov alkoholizmu
 
U k a z o v a t e ľ | Čiastka  v  miliónoch Sk

I.  Vyvolané zdravotnícke a sociálne náklady celkovo
  v tom: - prevádzkové náklady nemocníc a liečební
             - príspevky nemoc. poistenia pre práceneschopnosť
             - invalidné dôchodky
             - vdovské a sirotské dôchodky

2 817
1 400
  408
  631
  378

II. Strata na nevytvorenom hrubom domácom produkte
  v tom: - pre práceneschopnosť
             - pre invaliditu
             - pre predčasné úmrtie

11 959
 3 261
 6 015
 2 683

III. Ďalšie straty a náklady spoločnosti
  v tom: - na vzdelaní predčasne zomrelých
             - v dôsledku všeobecnej kriminality
             - náklady na políciu a súdnictvo

1 796
   129
   583
 1 084

Náklady a straty spolu : | 16 572 miliónov Sk

Tieto sumy nie sú najvyššie – keď to isté oddelenie vykonalo podobnú analýzu týkajúcu sa nákladov spoločnosti za dôsledky spôsobované tabakom, sumy boli zhruba dvojnásobné. Ak zo zisku z predaja oboch hlavných legálnych drog nasmerujeme hoci len nepatrný zlomok do účinnej prevencie a liečby, budú sumy zbytočne vyhadzovaných peňazí podstatne nižšie.
Podľa štúdie SZO z roku 1995 iba spotreba na obyvateľa menšia ako dva litre alkoholu ročne by neohrozovala zdravie obyvateľstva. Evidovaná spotreba v Európe a aj na Slovensku je však niekoľkonásobne vyššia a u nás sa stále pohybuje medzi 8 až 10 litrami alkoholu na obyvateľa ročne (v prepočte 100% lieh). Jej zníženiu bráni okrem tradícií aj silná alkoholová priemyslová loby, ale aj nedôsledná politika štátu voči alkoholu, napr. v oblasti reklamy.
SZO pritom odporúčalo členským krajinám obmedziť dostupnosť alkoholických nápojov voči mladým ľuďom. Je napr. známe, že krajiny OECD, ktoré zakázali reklamu alkoholu, majú celkovo o 16% nižšiu spotrebu alkoholu na obyvateľa, ako aj o 23% menej smrteľných dopravných nehôd pod vplyvom alkoholu, ako krajiny bez takéhoto zákazu.
Podľa analýz SZO alkohol zodpovedá celosvetovo za cca 5% úmrtí (a vyše 9 % z celkovej chorobnosti). V euroregióne tvoria úmrtia následkom konzumácie alkoholu jednu štvrtinu úmrtí u mužov vo veku 15 až 29 rokov (vo východnej Európe je to až jedna tretina úmrtí). V roku 1999 na následky konzumácie alkoholu zomrelo v euroregióne 55 tisíc mladých ľudí. Bremeno zo škôd následkom konzumácie alkoholu predstavuje v členských krajinách SZO od 2 do 5% ich HDP (uvedený odhad pre Slovensko v r. 1994, t.j. vyše 16 miliárd, bol napriek impozantnej sume, možno i príliš nízky); a navyše sa podieľa na nehodách, otravách, násilí.
SZO odporúča zmeny v zdanení alkoholických nápojov – nasmerovanie ich vplyvu cielene do činností a programov zameraných na prevenciu, liečbu a doliečovanie ohrozených osôb a rizikových skupín. Pritom je potrebné buď zmeniť doterajší izolovaný prístup k jednotlivým druhom legálnych a nelegálnych drog, alebo explicitne venovať prostriedky aj na prevenciu a riešenie problémov spôsobovaných alkoholom, a to na prvom mieste u detí a mládeže. 

Predbežný odhad finančných nárokov na realizovanie NAPPA

Z hľadiska finančnej náročnosti sa pracovná skupina pokúsila odhadnúť sumu na zriadenie a chod Štátnej agentúry, aj na realizáciu NAPPA v rámci existujúcich koordinačných štruktúr, t.j. pri rozšírení mandátu VM DZKD. Približný odhad orientačným prepočtom na základe odvodov z predaja, DPH, spotrebnej dane a množstiev vyrobeného a skonzumovaného alkoholu, sa pohybuje v sume medzi 60 až 80 miliónmi Sk ročne, ktorá by predstavovala 1% zisku za alkohol. Táto položka, ktorá by zhruba zodpovedala tomu, čo štát každoročne venuje na nelegálne drogy cestou dotácie do Protidrogového fondu, by postačovala na zriadenie, ako aj na chod navrhovanej Štátnej, resp. verejnoprávnej agentúry, aj na realizáciu NAPPA v rámci koordinačných štruktúr pri rozšírení ich mandátu. 
Presná metodika každoročného prepočtu by musela byť jednoznačne určená rozpočtovým opatrením alebo novelou existujúcich zákonov, ktoré upravujú odvody z DPH, spotrebných daní z liehu, vína a piva a z predaja alkoholu. Do štátneho rozpočtu sa v roku 2000 napr. dostal celkový príjem 20,470 miliardy Sk – z toho boli spotrebné dane 6,0597 miliardy v tejto štruktúre: spotrebná daň za liehoviny: 4,3717 miliardy; za pivo: 1,3052 miliardy a za víno 0,3828 miliardy Sk.

II.	CIELE  A  AKTIVITY  NAPPA

Regionálna úradovňa SZO sformulovala EAAP na roky 2000-2005 s využitím výsledkov a skúseností z 90. rokov. EAAP na roky 2000-2005 bol prijatý v septembri 1999 ministrami zdravotníctva členských krajín SZO vo Florencii ako súčasť budúcej politiky SZO, v ktorej cieľoch je do roku 2015: „Podstatne znížiť nepriaznivé vplyvy na zdravie v dôsledku konzumácie návykových látok, ako je tabak, alkohol a psychoaktívne drogy“. 
EAAP 2000-2005 už realizujú niektoré členské štáty SZO, ktoré si vytvorili vlastný akčný plán proti alkoholu, ako Portugalsko alebo Poľsko, či zahrnuli alkohol do problematiky boja proti drogám, ako Anglicko a Francúzsko, prípadne už prijali alebo chystajú v zhode s EAAP 2000-2005 novú legislatívu vo vzťahu k alkoholu, ako Taliansko alebo Česká republika.
Ukázalo sa, že ani jeden z hlavných programov pre legálne i nelegálne drogy, t.j. Národný program podpory zdravia a Národný program boja proti drogám, nedokázal účinne ovplyvniť problémy s alkoholom. Preto by sa prevenciou škôd vznikajúcich v dôsledku alkoholu opäť mal zaoberať štát. Prieskumy ukázali, že alkohol a súvisiace problémy, napr. násilné činy v rodinách, jazda pod vplyvom alkoholu a smrteľné nehody sa stávajú hrozbou i vzhľadom na rast konzumácie alkoholu a jeho včasný začiatok u detí, pričom nebezpečný jav je aj nárast konzumácie alkoholu a fajčenia tabaku u dievčat a mladých žien. Pritom sa aj u nás dokázala súvislosť včasného začiatku pitia a fajčenia s užívaním nelegálnych drog (Príloha 5).

1.	Ciele a úlohy pri realizácii 10 stratégií EAAP 2000-2005 na Slovensku 

Príslušné stratégie a ich navrhované rozpracovanie sú uvedené v tom poradí a znení, v akom ich uvádza príloha Parížskej Charty, ako aj dokument, v ktorom boli uvedené ako odporúčania SZO pre vytváranie Národných akčných plánov pre alkohol, ako aplikácií EAAP 2000-2005.
Predkladaný materiál zachováva toto členenie: (a) Stratégia, (b) Ciele podľa SZO do roku 2005, (c) Navrhované úlohy pre rezorty. 
V súlade s pripomienkou zo strany Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny posledné časti budú po prerokovaní materiálu vo vláde doplnené o bod (d) Konkretizácia úloh rezortov pre stratégiu 1 až 10, avšak už s jednotným vzorom pre ich časový a finančný rozpis. 

s t r a t é g i a   1

1.	Informovať občanov o dôsledkoch pitia alkoholu na zdravie, rodinu a spoločnosť, o účinných prostriedkoch na predchádzanie alebo znižovanie škôd prostredníctvom tvorby a realizácie širokých výchovno-vzdelávacích programov už od raného detstva.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	dostať do povedomia spoločnosti, aké škody môže spôsobovať alkohol;
b)	podporiť verejno-zdravotnícku politiku v súlade s EAAP;
c)	dať deťom a mládeži možnosť výberu a naučiť ich odmietnuť ponuku na pitie.
Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	Vrátiť problematiku alkoholu a spôsobovaných škôd aspoň sčasti do masmédií, odkiaľ bola do značnej miery vytlačená v minulých desiatich rokoch problematikou drog.
b)	Pri masmediálnych kampaniach sa vyhnúť povrchnej rétorike a dať premyslený odkaz, príbeh, definovať cieľovú skupinu, v projektoch vždy rátať aj s vyhodnotením efektu.
c)	Podporiť programy pre deti a mládež, rodičov, pedagógov, sociálnych pracovníkov a lekárov a vydávanie textov pre deti predškolského veku aj začínajúcich čitateľov, zamerané proti alkoholu, na podporu zdravého životného štýlu, vychovávajúce k úcte k prírode, k zodpovednosti a k pozitívnemu mysleniu. 
d)	Využiť výsledky programov a projektov PHARE a SZO v oblasti prevencie cez sieť Centier psychologickej a výchovnej prevencie, Centier poradensko-psychologických služieb a koordinátorov prevencie.
e)	Pokračovať v projektoch a programoch SZO „Zdravé školy“, ako aj ďalších (napr. Škola bez alkoholu, cigariet a drog, rovesnícke programy). 
f)	Ďalej používať a priebežne inovovať metodické pomôcky, ako Preventívne počítačové programy, ktoré boli preložené a adaptované za podpory SZO a MŠ SR. 

s t r a t é g i a   2

2.	Poskytovať podporu pre verejné, súkromné a pracovné prostredie chránené pred nehodami, násilím a inými nepriaznivými dôsledkami pitia alkoholu.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	Znížiť problémy spôsobované alkoholom vo verejných priestoroch, najmä tých, kde ľudia trávia voľný čas, aj pri športových podujatiach;
b)	znížiť riziko škôd spôsobovaných rodinám, a zaistiť bezpečný domov deťom;
c)	znížiť škody z alkoholu na pracoviskách, najmä nehody a násilie.

Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	Obvyklé slávnosti typu vinobrania, alebo iniciačné typy skupinového pitia, ako pri narukovaní brancov oslabiť väčšou ponukou nealko a stravy, resp. aspoň miestnym obmedzením predaja;
b)	zákaz alebo obmedzenie ponuky alkoholu spojiť s opatreniami proti nelegálnym drogám, najmä počas diskoték, kde sa alkohol často kombinuje s tlmivými tabletami.
c)	podporiť svojpomocné hnutia rodičov, A-kluby, alebo aj AA a jeho odnože ako Al-anon a Alateen pre rodičov a dospievajúcich;
d)	dôslednejšie uplatňovať zákaz pitia na pracovisku, a nielen zaviesť postihy, ale i zaistiť možnosť liečby pre osoby pijúce nadmerne, so zdravotnými, legálnymi a sociálnymi dôsledkami a s prípadnou alkoholovou závislosťou;
e)	uplatňovať zamestnanecké protialkoholové programy pre osoby pijúce hazardne alebo sebapoškodzujúco;
f)	umožniť členom rodín, dysfunkčných v dôsledku nadmerného pitia alkoholu, získať pomoc a poradenstvo pri akútnych problémoch.

s t r a t é g i a   3

3.	Prijať a dbať na dodržiavanie zákonov, ktoré účinne pôsobia proti pitiu pri vedení dopravných prostriedkov.

Vedenie dopravných prostriedkov pod vplyvom alkoholu
Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	usilovať sa o podstatné zníženie počtu dopravných nehôd, úmrtí a zdravotných poškodení súvisiacich s alkoholom.

Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	Dôsledne uplatňovať legislatívne úpravy týkajúce sa jazdy pod vplyvom alkoholu a informovať verejnosť o dôsledkoch a sankciách za porušovanie príslušných ustanovení pravidiel cestnej premávky cestou prostriedkov masovej komunikácie;
b)	cestou prostriedkov masovej komunikácie informovať verejnosť o výsledkoch špeciálnych kontrol vykonávaných v cestnej premávke na alkohol a o najzávažnejších prípadoch dopravných nehôd zavinených pod vplyvom alkoholu;
c)	zabezpečiť ponuku alternatívnej dopravy vodičom, najmä mladým, ktorí pili alkohol počas slávností alebo diskoték organizátormi podujatí;
d)	zaradiť do výučby a doškoľovania tému vplyvu alkoholu, ako aj kombinovaného užívania tabliet s alkoholom na psychické funkcie a výkon;
e)	zvážiť zavedenie povinného doškolenia a liečby pre vodičov, ktorí opakovane jazdili pod vplyvom alkoholu.

s t r a t é g i a   4

4.	Podporovať zdravie pomocou kontroly dostupnosti a prostredníctvom zdanenia aj ceny alkoholických nápojov.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	zaviesť takú daňovú politiku, ktorá prispieva k znižovaniu škôd následkom alkoholu;
b)	zredukovať úroveň pitia pod zákonom povolenou hranicou medzi veľmi mladými.

Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	uplatniť daň na alkohol tak, že sa zvýši jeho reálna cena a zdanenie založiť na obsahu alkoholu, t.j. viac dane pri vyššom obsahu, menej dane pri nižšom obsahu alkoholu, plus ponuku nealko nápojov za nízke ceny;
b)	časť odvodov zo spotrebnej dane za alkoholické nápoje použiť na financovanie kontroly alkoholu, zdravotnú výchovu, výskum, podpor financovania zdravotníckych služieb na miestnej i národnej úrovni;
c)	kontrolovať dostupnosť alkoholu obmedzením počtu výčapných miest, obmedzením dní a hodín predaja alkoholu;
d)	dodržiavať dôsledne minimálny vek 18 rokov na predaj a konzumáciu alkoholu a zabrániť pokusom o jeho zníženie;
e)	posilniť nástroje za zabránenie nelegálnych ziskov z pašovania, ako sú colné kontroly, nálepky o zaplatení dane, a pod.

s t r a t é g i a   5

5.	Zaviesť striktnú kontrolu, zohľadňujúc jestvujúce zákazy v niektorých štátoch, priamej a nepriamej reklamy alkoholických nápojov a zabezpečiť, aby žiadna forma ich reklamy nebola zvlášť zameraná na mladých ľudí, napríklad spájaním alkoholu so športovými podujatiami.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	prijať opatrenia na ochranu detí a mladých ľudí pred ponukou a reklamou na alkohol.
Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	obmedziť reklamu, tam kde ju zákon povoľuje, na číru informáciu o výrobku a čo najviac znížiť jej výskyt v médiách;
b)	sformulovať pravidlá reklamy a tam, kde je povolená, zaistiť aby nesmela  glorifikovať pôsobenie a situácie pitia alkoholu a nesmeli v nej vystupovať mladí ľudia;
c)	zabrániť ponuke a reklame alkoholových výrobkov, ktoré sa zameriavajú na deti a mladých ľudí s využitím ich obľúbenej hudby, módy, idolov a pod.;
d)	nedovoliť, aby alkoholový priemysel sponzoroval voľnočasové aktivity mladých ľudí a stanoviť jasné obmedzenia na sponzorovanie športov alkoholovým priemyslom;
e)	určiť striktné pravidlá pre podujatia propagujúce pitie alkoholu, ako sú vinobrania, súťaže v pití piva a pod.;
f)	neumožniť predaj nápojov s nízkym obsahom alkoholu (tzv. „alkopops“, ako je napr. broskyňové pivo, jogurt s príchuťou alkoholu) deťom a dospievajúcim, pretože ide o tajnú výchovu ku konzumácii a skrytú reklamu alkoholu, zakázaného pod 18 rokov.

s t r a t é g i a   6

6.	Zabezpečiť dostupnosť efektívnych liečebných a rehabilitačných služieb, ktoré poskytuje vycvičený personál pre ľudí s hazardnou alebo škodlivou konzumáciou alkoholu a pre postihnutých členov ich rodín.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	zabezpečiť dostupnú a účinnú liečbu tým ľuďom (a ich rodinám), u ktorých sa už pitie alkoholu pohybuje v rozsahu od hazardného alebo zdraviu škodlivého k závislosti.

Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	vybudovať ucelený systém liečby, ktorý bude zodpovedať zisteným potrebám;
b)	skĺbiť prevenciu, sociálne služby, svojpomocné skupiny a zdravotnícke služby s väzenskými zariadeniami do systému kontinuitnej starostlivosti;
c)	zabezpečiť, aby sa do liečby mohli včleňovať nové poznatky a spôsoby liečby;
d)	oživiť zdravotnícky výskum, podporiť štúdie metód, efektivity liečby alkoholovo závislých, ako aj diagnostických nástrojov (napr. mnohé testy už zastarali, alebo sa používajú s normami spred desaťročí);
e)	podporiť prenos poznatkov prekladmi najnovších monografií z alkohológie, podporiť pôvodné vedecké práce v tomto odbore;
f)	zabezpečiť, aby liečba pokryla celý rozsah problematiky od detoxifikácie k diagnostike, cez zaradenie do vhodného typu liečby, prevenciu recidívy a dlhodobé doliečovanie;
g)	dať praktickým lekárom poznatky a techniky na identifikáciu a krátku intervenciu u problémovo pijúcich osôb a umožniť im praktický výcvik a získania zručností;
h)	zabezpečiť dostatočné zdroje na zaistenie dostupnosti liečby založenej na základnej zdravotnej starostlivosti;
i)	zabezpečiť dostatočné zdroje na zaistenie dostupnosti nadväzných sociálnych služieb zameraných na oblasť resocializácie, sociálnej a profesijnej rehabilitácie;
j)	dať alternatívu dlhodobej liečby oproti väzbe u chronických alkoholovo závislých, ktorí však dokážu spolupracovať s terapeutickým programom.

s t r a t é g i a   7

7.	Klásť dôraz na etickú a zákonnú zodpovednosť tých, ktorí pracujú v oblasti marketingu a šírenia alkoholických nápojov a zabezpečiť striktnú kontrolu bezpečnosti ich produktov.
Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	zníženie problémov spojených s alkoholom v prostredí, kde sa pijú alkoholické nápoje;

Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	zníženie počtov opitých pri odchode z priestorov, kde sa legálne čapuje alkohol, ktorí sú následne obeťami útokov, účastníkmi násilností, alebo dopravných nehôd;
b)	zamedziť výrobu alkoholu z nelegálne dovezeného liehu a domácu destiláciu alkoholu; 
c)	presadzovať primerané spôsoby obmedzenia prístupu mladých ľudí k alkoholu;
d)	kontrolovať dodržiavanie vekovej hranice predaja alkoholických nápojov a zvýšiť sankcie za jej porušovanie.

s t r a t é g i a   8

8.	Posilniť schopnosť spoločnosti zvládnuť problémy s alkoholom výcvikom profesionálov z rôznych sektorov, ako je zdravotníctvo, sociálna starostlivosť, školstvo a ochrana verejného poriadku, spolu s podporou účinných akcií na celospoločenskej úrovni.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	podporovať akcie komunít na lokálnej úrovni, zamerané na zníženie problémov s alkoholom (ako autonehody, predaj maloletým) zodpovednejšími službami, ako aj nariadeniami na miestnej úrovni;
b)	zvýšené uvedomovanie si alkoholových problémov vo viacerých sektoroch na úrovni jednotlivých rezortov, ktoré môžu mať vplyv na politiku voči alkoholu.
Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	poskytovať vzdelávanie v oblasti politiky voči alkoholu nielen zdravotníkom, ale aj odborníkom z iných oblastí, ako školstvo, sociálne veci a rodina, spravodlivosť, a zabezpečiť tak multisektorový prístup k problematike;
b)	vytvoriť aspoň jeden koordinovaný a trvalo fungujúci demonštračný projekt v určitej komunite, ktorý sa bude venovať prevencii problémov spojených s alkoholom najlepšie v projekte SZO – Zdravé mestá;
c)	vytvárať podmienky na to, aby sa postupy voči alkoholu na mestskej úrovni rozvíjali vo všetkých mestách, ktoré sa zúčastňujú na projekte SZO Zdravé mestá;

s t r a t é g i a   9

9.	Podporovať mimovládne organizácie a svojpomocné hnutia, ktoré propagujú zdravý spôsob života, s osobitným dôrazom na tie, ktorých cieľom je predchádzanie alebo redukcia škôd súvisiacich s alkoholom.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	podporovať mimovládne organizácie (MVO) a svojpomocné hnutia, zamerané na predchádzanie alebo znižovanie škôd spôsobovaných alkoholom;

Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	zapojiť do aktivít v EAAP tie MVO, ktoré majú problematiku alkoholu vo svojom rámci, najmä sieť socioterapeutických A-klubov, svojpomocné skupiny abstinujúcich zastrešené v Združení abstinentov Slovenska, či v iných zoskupeniach (napr. typu Al-Anon a pod.), skupiny Anonymných Alkoholikov a tiež pobočku Medzinárodnej organizácie dobrých templárov (IOGT) na Slovensku.

s t r a t é g i a   10

10.	 Formulovať v členských štátoch široko koncipované protialkoholové programy,  zohľadňujúce uvedené stratégie a Európsku chartu o alkohole, určiť jasné ciele, výsledky a indikátory, monitorovať postup ich plnenia a zabezpečiť periodickú obnovu týchto programov, založenú na hodnotení ich efektívnosti.

Ciele podľa SZO do roku 2005:
a)	mať ucelenú a všestranne podloženú politiku voči alkoholu;
b)	mať systém pre hlásenie spotreby alkoholu aj na monitorovanie a vyhodnocovanie uskutočňovania politiky voči alkoholu, ako i škôd, ktoré spôsobuje alkohol.

Navrhované úlohy pre rezorty:
a)	spolupracovať na uskutočňovaní Národného akčného plánu pre problémy s alkoholom, s jasne vymedzenými cieľmi a konkrétnymi úlohami;
b)	spolupracovať s inštitúciou, ktorá bude koordinovať Národný akčný plán pre problémy s alkoholom, na monitorovaní jeho priebehu a efektívnosti;
c)	monitorovať a vyhodnocovať úroveň konzumácie alkoholu najmä u mladých ľudí, sledovať indikátory chorobnosti, úmrtnosti, aj iných poškodení, ktoré môže spôsobiť alkohol, vrátane sledovania a kontroly zásahov v rámci politiky štátu voči alkoholu;
d)	v ročnej (a v prípade potreby v polročnej) periodicite poskytovať inštitúcii, ktorá bude poverená koordináciou Národného akčného plánu pre problémy s alkoholom, aktuálne údaje agregovaného typu (t.j. bez identifikátora – rovnako i v bodoch e, f, g) o ďalších sociálno-patologických indikátoroch konzumácie a abúzu alkoholu, najmä o počtoch dopravných nehôd vôbec a so smrteľnými následkami, priestupkoch, trestných činoch, počtoch odsúdených atď. podľa špecifikácie prijatej pre Európsky informačný systém o alkohole;
e)	na monitorovanie a vyhodnocovanie situácie problémov a opatrení voči alkoholu bude potrebné modifikovať časť Zdravotníckeho informačného systému, a to podobne, ako sa to udialo pri drogovej závislosti, aby informácie o liečbe a o problémoch súvisiacich s alkoholom, nákladoch na liečbu a pod. boli najmenej také podrobné, ako je to v prípade drog. Touto úlohou poveriť Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky;
f)	zabezpečiť pravidelné vyhodnocovanie incidencie a prevalencie u detí a mládeže tým, že sa školské a študentské prieskumy budú vykonávať iba overenými štandardnými metódami na národnej úrovni a stanú sa súčasťou štatistických zisťovaní. Touto úlohou poveriť Štatistický úrad SR a Štátny zdravotný ústav SR;
g)	údaje z  uvedených monitorovacích systémov pravidelne poskytovať inštitúcii poverenej koordináciou Národného akčného plánu pre problémy s alkoholom, ktorá ich po spracovaní v syntetizovanej podobe bude poskytovať SZO ako príspevok Slovenska do Európskeho informačného systému o alkohole.