Ministerstvo životného prostredia

Územný plán veľkého územného celku
Bratislavský kraj - Návrh zmien a doplnkov r. 2002

Bratislava, november 2002

Objednávateľ	Zhotoviteľ	
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky
sekcia ÚPSP
Námestie Ľ. Štúra č. 1
812 35 Bratislava	AUREX , spol. s. r. o.

Dúbravská cesta 9
841 04 Bratislava	

Hlavný riešiteľ zmien a doplnkov:		Ing. arch. Michal Chudík, CSc.,
Zodpovedný riešiteľ:				Mgr. Pavol Minarových

Riešiteľský kolektív:
Urbanizmus:					Ing. arch. Michal Chudík, CSc.,
							Ing. arch. Vojtech Hrdina, CSc.,
Hospodárska základňa, 
priemysel:					Ing. Kristián Szekeres
Životné prostredie:				Mgr. Pavol Minarových
Ochrana prírody a krajinná
štruktúra:					Mgr. Pavol Minarových
Doprava:					Ing. Ján Konček, CSc.,
Vodné hospodárstvo:				Ing. Kristián Szekeres
Odňatie poľnohospodárskej 
pôdy:						Mgr. Pavol Minarových
Výkresová časť:					Ing. arch. Zdenka Mrázová
Ing. Ladislav Červeň

Dôvody pre obstaranie ÚPN VÚC Bratislavský kraj – zmeny a doplnky 2002 a hlavné ciele riešenia

Na základe uznesení vlády SR č. 1039/2000, č.449/2002 a č. 1107/2002 obstaralo Ministerstvo životného prostredia SR návrh Zmien a doplnkov Územného plánu veľkého územného celku Bratislavský kraj . . 
Vzhľadom na potrebu preveriť umiestnenie priemyselných parkov v širšom území ako aj v súvislosti s požiadavkou Ministerstva pôdohospodárstva SR podľa ktorej v zmysle zákona SNR č.307/1992 Zb. o ochrane PPF a LPF v znení zákona NR SR č. 83/2000 Z. z., pre vydanie súhlasu k odňatiu PPF a určeniu podmienok je rozhodujúci konečný rozsah zamýšľaného odňatia pôdy z PPF je potrebné posudzovať v rámci navrhovaných zmien a doplnkov územného plánu všetky v súčasnosti známe zámery lokalizácie priemyselných parkov, úlohou zmien a doplnkov (Z+D) je aj návrh lokalizácie ďalších priemyselných parkov v rámci územia Bratislavského kraja. 
Pre riešenie predmetného územia v tejto oblasti je uznesením vlády SR č.27/1998 schválený ÚPN VÚC Bratislavský kraj, ktorého záväzná časť je vyhlásená nariadením vlády SR č. 64/ 1998 Z. z. a ktorý s takýmito priestorovými aktivitami neuvažuje. 
Pre prípravu územia na umiestňovanie priemyselných parkov bola vypracovaná urbanistická štúdia. V súlade so zákonom č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov podrobne stanovila nároky na lokality z hľadiska priestorových, ekologických, environmentálnych, sociologických a ekonomických súvislosti. 
V roku 2001 bola vypracovaná územnoplánovacia dokumentácia „Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001“ (KURS 2001), ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 1033 zo dňa 31.10.2001.
V rámci zabezpečenia úlohy „Zmeny a doplnky ÚPN VÚC Bratislavský kraj“, ktorá je na základe uznesenia vlády SR č. 1039/2000 súbežne spracovaná s urbanistickou štúdiou, sa preverili súvislosti a nároky na umiestnenie navrhovaných aktivít v území, ktoré vyplynuli zo záväznej časti KÚRS 2001.
Na základe uvedeného  predkladaný návrh Zmien a doplnkov ÚPN VÚC Bratislavský kraj rieši umiestnenie priemyselných parkov s premietnutím záväzných regulatívov Koncepcie územného rozvoja Slovenska 2001 na celom území Bratislavského kraja.

Ciele riešenia zmeny územnoplánovacej dokumentácie
Urbanistická štúdia pre lokalizáciu priemyselných parkov v Bratislavskom kraji preverila vhodnosť návrhu lokalít z hľadiska celkového usporiadania územia, stanovila nároky na riešené lokalít z hľadiska širších aj užších priestorových vzťahov, ďalej ekologických, environmentálnych, sociologických a ekonomických súvislostí a preverila podmienky napojenia riešeného územia aj konkrétnych lokalít priemyselných parkov  na dopravnú a ostatnú technickú infraštruktúru.
Stanovili sa nároky na lokality v území, ktoré vyplývajú z premietnutia navrhovaných aktivít záväznej časti KURS 2001 z hľadiska širších aj užších vzťahov.
Na základe výsledkov štúdie je spracovaný návrh zmien a doplnkov územnoplánovacej dokumentácie. Táto premietla návrh priemyselných parkov a požiadavky navrhovaných aktivít v území, vyplývajúcich zo záväznej časti KÚRS 2001 do územného plánu veľkého územného celku Bratislavského kraja a nariadenia vlády SR, ktorým sa vyhlasuje záväzná časť ÚPN VÚC Bratislavského kraja.

Požiadavky na spracovanie a rozsah návrhu zmeny územnoplánovacej dokumentácie

Návrh zmeny územnoplánovacej dokumentácie je vypracovaný v súlade so zákonom č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebná zákon) v znení neskorších predpisov a ostatných súvisiacich právnych predpisov platných v SR.
	Od 1. 8. 2000 nadobudol účinnosť zákona NR SR č. 237/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v znení neskorších predpisov o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa § 11 tejto úpravy sa mení pojem stupňa ÚPD „územný plán veľkého územného celku“ na „územný plán regiónu“. 
	Zmeny a doplnky sú riešené ako súčasť platného územnoplánovacieho dokumentu „Územného plánu veľkého územného celku Bratislavský kraj “, preto sa nemení jeho pôvodný názov.

Číslovanie kapitol je upravené podľa číslovania schváleného ÚPN VÚC Bratislavský kraj. Grafická časť je spracovaná formou náložky na výkresovú časť ÚPN VÚC Bratislavský kraj.
Poznámka:
1. V textovej a grafickej časti je používaný termín výhľadová etapa. Tento je definovaný v ÚPN VÚC Bratislavský kraj návrhovým obdobím cca. r. 2005 - 2015
2. Pod priemyselným parkom sa v Z+D ÚPN VÚC Bratislavský kraj  rozumie koncepčne založené výrobné územie s plochami určenými predovšetkým pre priemyselnú výrobu, sklady, dopravu, technickú infraštruktúru, výrobné a nevýrobné služby a parkovo upravenú zeleň. V priemyselnom parku sú doplnkové zariadenia pre vedu, výskum, administratívu, obchod, šport a oddych.
Priemyselný park funguje ako jeden územný, funkčno priestorový celok, pričom podniky tu umiestnené využívajú spoločné služby, ktoré poskytuje firma spravujúca park. 
Základné východiskové podklady

Podkladom pre spracovanie návrhu ÚPN VÚC Bratislavského kraja v súvislosti s návrhom umiestnenia priemyselných parkov je spracovaná Urbanistická štúdia pre lokalizáciu priemyselných parkov v Bratislavskom kraji.

A. Úvod

V kapitole 1. Základné údaje o zadaní sa na konci dopĺňa veta, ktorá znie:
„Zmeny a doplnky územného plánu veľkého územného celku Bratislavský kraj boli obstarané Ministerstvom životného prostredia v roku 2002.
V kapitole 2. Dôvody pre obstaranie územného plánu sa na konci dopĺňa odsek, ktorý znie:
„Hlavné dôvody pre obstaranie zmien a doplnkov vyplývajú z potreby riešiť lokalizáciu priemyselných parkov a podrobnejšie riešiť väzby v súvislosti s umiestnením navrhovaných aktivít zo záväznej časti KÚRS 2001 v rozsahu okresov Bratislavského kraja.“

B. Návrh riešenia zmien a doplnkov územného plánu

6. Základné demografické východiská
6.6	Ekonomická aktivita obyvateľstva
A.1.1	6.6.2 Predpokladaný vývoj ekonomickej aktivity obyvateľstva

Do kapitoly pred nadpis Nezamestnanosť sa dopĺňa text ktorý znie:
V zámere budovania PP v Bratislavskom kraji sa odhaduje v I. etape v Bratislave s vytvorením 11,9 tisíc pracovných príležitostí, pričom ich potenciál sa odhaduje vo výhľade až na 26,3 tisíc pracovných príležitostí. 
V ostatných priemyselných parkoch Bratislavského kraja sa odhaduje v počiatočnej fáze s vytvorením 7,5 tisíc pracovných príležitostí, potenciál je 17,9 tisíc pracovných príležitostí.
To znamená v Bratislavskom kraji sa môže v I. etape vytvoriť 19,4 tisíc pracovných príležitostí a vo výhľade 44,2 tisíc pracovných príležitostí. Výhľadový vývoj počtu obyvateľov Bratislavského kraja prirodzenou menou (podľa VÚC Bratislavského kraja)  predpokladá rast počtu obyvateľov do r. 2005 a od r. 2005 predpokladá pokles počtu obyvateľov. Ponuka nových pracovných miest bude čiastočne využitá nezamestnanými z Bratislavského a Trnavského kraja, ale vyvolá  aj migráciu obyvateľov do Bratislavského kraja. Predpokladá sa postupné obsadzovanie pracovných miest ekonomicky aktívnymi osobami zo Slovenska, ale aj zo zahraničia.  

7. Bytový fond
7.2	Scenár vývoja bytového fondu

Pred kapitolu 7.2.1 vsunúť text:
Vytvorenie novej hospodárskej základne realizáciou PP vyvolá potrebu novej bytovej výstavby. Bývanie pre obyvateľov, ktorých dostupnosť do priemyselného parku nie je únosná, a ktorí sú ochotní kvôli práci zmeniť miesto bydliska, navrhujeme umiestniť formou novej bytovej výstavby v sídlach, ktoré sú v priamom dotyku navrhovaných priemyselných parkov, resp. vo veľmi blízkej dochádzkovej vzdialenosti.
V ÚPN obcí Bratislavského kraja, ktoré nám boli poskytnuté pri riešení Zmien a doplnkov 2002, sa navrhuje cca 41 tisíc nových bytov, z toho len v samotnom meste Bratislava v I. variante ÚPN hl. mesta Bratislavy (Koncept riešenia, r. 2000) sa navrhuje výstavba 34 tis. bytov. 
Demografické trendy vývoja počtu obyvateľov Bratislavského kraja prirodzenou menou poukazujú na pokles počtu obyvateľov, nárast  nastane iba migráciou obyvateľov. Časť obyvateľov, ktorí sa prisťahujú z ostatných krajov Slovenska z dôvodu zamestnania sa v priemyselných parkoch, nájde ubytovanie v navrhovanej bytovej výstavbe  v  obciach Bratislavského kraja.
Predpokladáme, že obyvatelia bývajúci v únosnej dochádzkovej vzdialenosti od priemyselného parku nebudú mať potrebu presťahovať sa do nových bytov v blízkosti miesta zamestnania.
Ubytovanie pre pracovníkov, ktorí budú dochádzať na týždňové pracovné pobyty z celého Slovenska ale aj zo zahraničia navrhujeme riešiť v zariadeniach pre krátkodobé ubytovanie buď v samotnom priemyselnom parku alebo v blízkych sídlach.

9.	Hospodárska základňa
9.1	Priemysel

V kapitole sa dopĺňa článok 9.2.8 Priemyselné parky ktorý znie:
V budúcnosti budú navrhované priemyselné parky kľúčovým prvkom hospodárskeho rozvoja v Bratislavskom kraji. Priemyselné parky podporujú ekonomický rozvoj, prispievajú k tomu, aby sa mikroekonomická adaptácia podnikateľskej sféry mohla uskutočniť na regionálnej i miestnej úrovni. Možno očakávať, že tie lokality, kde sa vytvorí a bude fungovať priemyselný park, zaznamenajú hospodársky a sociálny pokrok. Základom rozvoja budú firmy situované v priemyselných parkoch, ktoré vytvoria voľné pracovné miesta pre pracovníkov z regiónu. Očakáva sa, že pomôžu redukovať mieru nezamestnanosti v Bratislavskom kraji a budú centrami inovačných stimulov a iniciátormi vedecko-technických zmien.
Koncepcia lokalizácie priemyselných parkov na území Bratislavského kraja vychádza z urbanistickej koncepcie a informácie o zámeroch budovania priemyselných parkov čerpá z celoslovenských prieskumov záujmu obcí budovať v budúcnosti priemyselný park, ktorú spracovala SAŽP pre MŽP SR a podrobného prieskumu vytypovaných vhodných lokalít. Na tom základe boli posúdené možnosti a vhodnosť lokalizácie najmä z hľadiska územno - technických, socio - ekonomických a environmentálnych hľadísk. 
Do výsledného návrhu nie sú zahrnuté  podnikateľské zóny, ktoré sú súčasťou schválených územných plánov obcí prípadne s ich rozvojom sa uvažuje v rámci zastavaných území sídiel.
Parky sú v návrhu rozčlenené do štyroch základných kategórii z hľadiska ich významu, územnotechnického a socioekonomického potenciálu:

•	Priemyselný park medzinárodného významu 
(park na spoločnej hranici budovaný oboma krajinami vhodný na medzinárodnú kooperáciu, park v ktorom sa koncentrujú a vzájomne dopĺňajú hospodárske aktivity späté s novými technikami, ktorých základom je ich inovačnosť, v ktorom sa počíta so zamestnávaním odborníkov aj zo zahraničia s veľkosťou nad 50 ha s rezervnými rozvojovými plochami) 
*TP Vasková – Pod Marheckými rybníkmi, I etapa 320,3513 ha/cieľová veľkosť 320,3513 ha z toho 103,336 ha predstavujú ekologicky hodnotné územia vodných plôch a biokoridorov,
*TP Malacky sever, I. etapa 85 ha/cieľová veľkosť 235 ha

•	Priemyselný park celoštátneho významu 
(park schopný realizovať rozvojové a inovačné programy podporované európskou úniou s veľkosťou okolo 50 ha s rezervnými rozvojovými plochami)

*PP Malacky juh, I. etapa 45 ha/cieľová veľkosť 72 ha

•	Priemyselný park regionálneho významu 
(park zameraný na rozvoj malého a stredného podnikania využívajúci voľnú pracovnú silu v regióne s veľkosťou spravidla okolo 30 ha s rezervnými rozvojovými plochami)

*PP Lozorno, I. etapa 33 ha/cieľová veľkosť 74 ha
**PZ Pezinok – Lazarňa,  etapa výhľad 38 ha/cieľová veľkosť 38 ha,

Pre komplexný pohľad na lokalizáciu parkov uvádzame aj miestne priemyselné parky, ktoré budú rozvíjané prevažne na obecnej úrovni. 
•	Priemyselný park miestneho významu 
(park zameraný na rozvoj malého a stredného podnikania s veľkosťou okolo 10 ha s rezervnými rozvojovými plochami využívajúci najmä pracovnú silu z blízkeho okolia, využívajúci tzv. hnedé plochy alebo zcelujúce zastavané územie obce )

*PP Jablonové, I. etapa 40 ha/cieľová veľkosť 82 ha 
*PP Zohor, I. etapa 27 ha/cieľová veľkosť 47 ha
*PP Vištuk – Polanka, I. etapa 3 ha/cieľová veľkosť 7 ha
**PP Vysoká pri Morave,  etapa výhľad 20 ha/cieľová veľkosť 20 ha
*PP Štefanová, I. etapa 5 ha/cieľová veľkosť 14 ha
**PP Senec – Juh, etapa výhľad 54 ha/cieľová veľkosť 54 ha
Priemyselné parky na území Bratislavy
Lokalizácia parkov na území Bratislavy bude spresnená v riešení ÚPN hl. m. SR Bratislavy. Bratislavské parky sú tu uvádzané preto len informatívne.  

•	Priemyselný park medzinárodného významu 

*TP Jarovce – Kittse, I. etapa 57 ha/cieľová veľkosť 92 ha
**VTP Bratislava - Patrónka, etapa výhľad 21 ha/cieľová veľkosť 21 ha
**VTP Bratislava - Devínska Nová Ves, etapa výhľad 23 ha/cieľová veľkosť 43 ha
*LC Bratislava – Prístav - Pálenisko, I.etapa 60ha/cieľová veľkosť150 ha

Priemyselný park celoštátneho významu 

**TP Bratislava - Istrochem,  etapa výhľad 60 ha/cieľová veľkosť 120 ha
**LC Bratislava - Vrakuňa, etapa výhľad 10 ha/cieľová veľkosť 20 ha

Priemyselný park regionálneho významu 

**PP Bratislava - Podunajské Biskupice,  etapa výhľad 15 ha/cieľová veľkosť 48 ha. 

Priemyselný park miestneho významu 

**PP Bratislava Petržalka - Západná rozvojová os,  etapa výhľad 30 ha/cieľová veľkosť 86 ha 

Vysvetlivky použitých skratiek:
PP – priemyselný park, TP – technologický park, VTP – vedecko-technický park,  PZ – podnikateľská zóna, LC – logistická zóna.
* Parky premietnuté do výkresovej časti návrhu I. Etapa
**Parky premietnuté do výkresovej časti ako etapa- výhľad.

11. Životné prostredie
11.1	Ovzdušie

do kapitoly 11.1. doplniť: Nakoľko nie je v súčasnosti jasné, ktoré odvetvia priemyslu budú etablované v jednotlivých navrhovaných priemyselných parkoch na území Bratislavského kraja, nie je možné jednoznačne definovať, ani intenzitu znečistenia ovzdušia, ani kategorizovať jednotlivé znečisťujúce látky. Umiestnenie odvetvia priemyslu do príslušného priemyselného parku možno podmieniť zadefinovaním imisných limitov pre základné znečisťujúce látky, ktoré sú stanovené Nariadením vlády SR č. 92 /96 Z. z., ktorým sa vykonáva Zákon č. 309/91 Zb. o ochrane ovzdušia pred znečisťujúcimi látkami v znení neskorších predpisov v nasledovných hodnotách (g.m-3). Dodržanie príslušných limitov predurčuje etablovanie konkrétneho odvetvia priemyslu do príslušného parku.

Imisné limity pre znečisťujúce látky
Škodlivina	IHr (ročná)	IHd (denná)	IHk (polhod.)	
NO2	80	100	200	
CO	-	5 000	10 000	

11.2	Vodstvo

do kapitoly 11.2. doplniť: Pre potreby prevádzkovania jednotlivých priemyselných parkov (PP) na území Bratislavského kraja je nutné zabezpečiť odkanalizovanie jednotlivých objektov PP s následným prečistením v ČOV na prípustné limitné hodnoty a ich zaústenie do recipientov tokov. Tu je nutné prihliadať na základné, najmä prietokové charakteristiky príslušného toku, pričom limitujúcim je dostatočný celoročný priemerný prietok v recipiente. Povolenie na vypúšťanie odpadových vôd s určenými podmienkami konzultovať so správcom príslušného toku. 
Čistiarne odpadových vôd, po rekonštrukcii, prípadne novovybudované musia spĺňať podmienky, ktoré ustanovuje nariadenie vlády SR, ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd, schválené uznesením vlády SR č. 807 zo 17. júla 2002, ktoré nahrádza doterajšie nariadenie vlády SR č. 242/1993 Z. z., ktorým sa ustanovujú limity prípustného stupňa znečistenia vôd. Rešpektovať ustanovenia zákona o vodách č. 184/2002 Z. z.

11.3	Pôda

do kapitoly 11.3. Doplniť posledný odsek: Prevádzkou priemyselných parkov sa nepredpokladá kontaminovanie okolitých pôd kvapalnými toxickými látkami z technológií. Emisie z priemyselných procesov a dopravy sú minimalizované zadefinovaním limitov pre znečistenie ovzdušia. Napriek tomu je nutné uvažovať so spádom emisií z dopravy ako i priemyselných výrob lokalizovaných v jednotlivých PP, a tým i kontamináciou pôd. Intenzitu a zastúpenie jednotlivých znečisťujúcich látok však nemožno predpokladať nakoľko nie sú známe odvetvia budúceho priemyslu, ani intenzita dopravy vo výhľade  navrhovanom úseku Nultého okruhu. Trvalým záberom poľnohospodárskeho a lesného pôdneho fondu príde k zmene funkcie územia a tým k antropickej degradácii pôdneho fondu. Počas výstavby i prevádzkovania areálov priemyselných parkov ako i výhľadového úseku Nultého okruhu okolo Bratislavy je nutné zabezpečiť opatrenia na odstránenie možnej kontaminácie pôdneho fondu, súvisiacej s únikom pohonných látok, mazív a pod.. 

11.11	Hluková situácia

do kapitoly 11.11. doplniť posledný odsek: V súvislosti s lokalizáciou priemyselných parkov na území Bratislavského kraja by nemalo prichádzať k výraznému zhoršeniu hlukovej situácie. Možno predpokladať nárast hluku najmä z dopravy. Intenzity hluku z výrobných procesov musia rešpektovať zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí a zákon NR SR 40/2002 Z. z. o ochrane zdravia pred hlukom a vibráciami. Vo všetkých dotknutých sídlach musia byť zabezpečené adekvátne podmienky vyplývajúce z tohto zákona. 
Intenzita hluku z dopravy po dobudovaní úseku Nultého okruhu okolo Bratislavy by nemala výrazne presiahnuť hranicu 70 dB. Na eliminovanie negatívnych vplyvov dopravy v miestach kontaktu vedenia trasy s výrobnou zónou Devínskej Novej Vsi sa navrhuje budovanie protihlukových a protioslňujúcich bariér. 

11.12	Pracovné prostredie

do kapitoly 11.12. doplniť: V súvislosti s budovaním priemyselných parkov v Bratislavskom kraji je nutné v ich areáloch zabezpečiť rešpektovanie zdravia pracovníka akceptovaním Zákona NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí a Dohovoru o ochrane pracovníkov proti nebezpečenstvám z povolania spôsobených znečistením vzduchu, hlukom a vibráciami na pracoviskách.

11.13	Zdravotný stav obyvateľstva

doplniť kapitolu 11.13 Zdravotný stav obyvateľstva s textom: Pri realizácii všetkých areálov priemyselných parkov v Bratislavskom kraji je treba zabezpečiť, aby plochy obytnej zástavby a občianskej vybavenosti s chránenými funkciami (školské, predškolské, zdravotnícke, športovo rekreačné zariadenia) sídiel boli situované mimo priameho kontaktu s priemyselnými areálmi. 
Zastavané územia sídiel nesmú byť obťažované hlukom, emisiami, pachom, vibráciami, žiarením a inými negatívnymi vplyvmi, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na ľudské zdravie. Opäť je nutné rešpektovať Zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí. 

12. Odpadové hospodárstvo
12.3	Návrh riešenia nakladania s odpadmi

	do kapitoly 12.3 doplniť: Podmienky nakladania s odpadom vo všetkých areáloch priemyselných parkov v Bratislavskom kraji je nutné riešiť v príslušných odpadových programoch pre nasledujúce obdobie:
•	Program odpadového hospodárstva Bratislavského kraja, 
•	Programy odpadového hospodárstva dotknutých okresov,
•	Programy odpadového hospodárstva jednotlivých obcí a pôvodcov odpadov v zmysle zákona 223/2001 o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Z priemyselných parkov bude zabezpečený pravidelný zvoz triedeného odpadu na najbližšie riadené skládky. Odpad z technológie sa bude zneškodňovať interným spôsobom v zmysle platnej legislatívy SR.

13. Ochrana prírody a krajinná štruktúra
13.2	Územná ochrana prírody

do kapitoly 13.2 doplniť: 
Návrh priemyselných parkov na území bratislavského kraja zohľadňuje nasledujúce dokumenty: Generel nadregionálneho územného systému ekologickej stability SR, Regionálny územný systém ekologickej stability Bratislavského kraja, RÚSES Bratislava- vidiek (1993) a Miestne územné systémy ekologickej stability jednotlivých dotknutých sídiel. Žiadny z navrhovaných zámerov nie je v zásadnom rozpore so zmieňovanými materiálmi a nevzťahujú sa naň opatrenia zásadného charakteru, ktoré by vylučovali možnosť realizácie zámeru. Pre niektoré sú stanovené nasledujúce opatrenia, ktoré je nutné rešpektovať: 
•	TP Malacky sever- zohľadniť zvýšenú náchylnosť pôd na veternú eróziu,  
•	TP Vasková pod Marheckými rybníkmi - rešpektovať hodnotné biotopy z hľadiska zastúpenia vzácnej fauny a flóry najmä v lokalitách Marheckého rybníka, Dubín, rybníka Tančibok a tokov Močiarky a Maliny. Realizáciou zámeru nenarušiť režim podzemných a povrchových vôd dotknutého územia. V podrobnejších dokumentáciách zrealizovať podrobný prieskum prírodných hodnôt a navrhnúť opatrenia na záchranu vzácnych druhov rastlín a živočíchov, spresniť regulatívy z aspektu funkčnosti biokoridorov a ochrany prírody. Prioritnou požiadavkou je zachovať a nenarušiť fungovanie ekosystémov. Pre zníženie negatívneho vplyvu nových barierových prvkov je potrebné zabezpečiť výstavbu ekoduktov v častiach, kde môže dôjsť k narušeniu migračných trás.
•	PP Malacky Juh- rešpektovať hodnotné biotopy z hľadiska zastúpenia chránených živočíchov v tesnom kontakte navrhovaného zámeru ako i režim podzemných a povrchových vôd územia,
•	PP Lozorno- nenarušiť režim podzemných a povrchových vôd územia,  
•	TP Jarovce- Kittse- zohľadniť blízkosť areálu CHA Jarovecká bažantnica a trasy provincionálneho biokoridoru,
•	VTP Bratislava- Devínska Nová Ves- rešpektovať Ramsarskú lokalitu Nivy Moravy.

Úsek vo výhľade navrhovaného Nultého okruhu okolo Bratislavy v priestore hranice s Rakúskou republikou križuje územie zaradené do zoznamu medzinárodne významných mokradí, tzv. Ramsarskej konvencie, je nutné dodržať požiadavku v priestore neumiestňovať zariadenia statickej dopravy a komunikácie ciest navrhovať na estakádach. Ďalej je nutné vybudovať zábrany proti vstupu zveri do jazdnej dráhy a zabezpečiť prepojenie oboch strán komunikácie fungujúcim ekoduktom. 

13.3	Stav chránených území

do kapitoly 13.3 doplniť: Väčšina návrhov priemyselných parkov v Bratislavskom kraji priamo nezasahuje chránené územia prírody a krajiny v zmysle zákona NR SR č. 287/1994 Zb.. Výnimkou tvorí PP Vysoká pri Morave, ktorý leží  priamo v CHKO Záhorie. Tu je podmienkou situovať do parku najmä skladové hospodárstvo. PP Štefanová lokalizovať tak, aby neboli ohrozené neďaleké PR Lindava a Alúvium Gidry.
Priemyselno – technologický park Vasková – Pod Marheckými rybníkmi je situovaný v dotyku PR Bezedné. Je nutné rešpektovať ochranné pásmo prírodnej rezervácie, a výstavbu a prevádzku zabezpečiť tak, aby sa nenarušili jedinečné podmienky biotopu ako i zásady definované zákonom NR SR č. 543/2002 Zb. o ochrane prírody a krajiny platným od 1. 1. 2003.
14. Doprava
14.4	Územný priemet dopravných zariadení

Do kapitoly 14.4 (pred časť 14.4.1) doplniť text:
 V súvislosti s rozvojom ekonomických aktivít, vyjadrených najmä priemyselných a technologických parkov riešiť dopravné pripojenie novonavrhovaných priestorov na dopravné uzly a dopravnú sieť príslušnej úrovne podľa významu týchto priestorov.
Riešiť prepojenie z navrhovaných vedecko - technických, priemyselných a technologických parkov k hraničným priechodom. 

V kapitole 14.4.1.2 doplniť text:
Rezervovať územie pre výhľadovú možnosť realizácie predĺženia nultého okruhu okolo Bratislavy od križovatky s diaľnicou D2 južne od Stupavy na štátnu hranicu s Rakúskom pre zabezpečenie ekonomického rozvoja daného priestoru.
Riešiť pripojenie technologického parku Jarovce - Kittsee na stávajúce cesty v priestore medzidiaľničnou križovatkou D2 a D4 pri Jarovciach a hranicou s Rakúskom s vybudovaním mimoúrovňovej križovatky v tomto priestore.

Riešiť pripojenie technologického parku Malacky sever na diaľnicu D2 v priestore križovania s cestou II/590 na severnom okraji mesta Malacky so zakomponovaním tohto pripojenia do komunikačnej kostry mesta. Vybudovať cestné prepojenie na cestu II/590 v priestore Kostolišťa.

V kapitole 14.4.2.1 doplniť text:
Riešiť napojenie priemyselného parku Malacky juh ako ďalšieho rozvoja priemyselného priestoru Malaciek na súčasnú a navrhovanú cestnú sieť mesta. Riešiť možnosť pripojenia priemyselného parku Malacky juh na železničnú trať č. 110 cez železničnú stanicu v Malackách prostredníctvom vlečkového systému v riešenom priestore.
Riešiť napojenie Priemyselno-technologického parku Vasková – Pod Marheckými rybníkmi v nadväznosti na rozvoj priemyselného priestoru Malaciek južným smerom na súčasnú a navrhovanú cestnú sieť mesta. Južné napojenie na štátnu cestu I/2 a prostredníctvom novej diaľničnej križovatky pri obci Plavecký Štvrtok na diaľnicu D2. Vybudovaním priemyselného a technologického parku pozdĺž diaľnice D2 dochádza k zmene charakteristiky vedenia diaľnice vo vzťahu urbanizovanému územiu s potrebou budovania diaľničných križovatiek vo vzdialenostiach kratších ako sú vzdialenosti pri voľnom vedení trasy v území. Vzdialenosť navrhovanej križovatky od súčasných križovatiek na diaľnici tak neprekračuje potrebný odstup križovatiek navzájom v blízkosti zastavaného územia. Prepojenie areálu Kamenný Mlyn na diaľnicu D2 bude po vybudovaní diaľničnej križovatky pri Plaveckom Štvrtku presmerované do tejto križovatky bez vytvorenia kolíznych priepletových úsekov medzi križovatkou v Lozorne a navrhovanou križovatkou pri Plaveckom Štvrtku. Vzájomná vzdialenosť navrhovanej diaľničnej križovatky pri Plaveckom Štvrtku a križovatky pri Malackách prekračuje dĺžku 5 km, vzdialenosť navrhovanej križovatky pri Plaveckom Štvrtku a križovatky pri Lozorne prekračuje hodnotu 6 km. Pri budovaní priemyselného a technologického parku a pri jeho podrobnejšej dokumentácii je potrebné zachovať ochranné pásmo diaľnice 100 m. Umiestnenie možných objektov v tomto ochrannom pasme je možné len so súhlasom ministerstva dopravy. Severné napojenie parku navrhujeme prostredníctvom štátnej cesty I/2 a predĺžením Továrenskej ulice do priestoru parku a ich prostredníctvom na navrhovanú obchvatovú komunikáciu Malaciek s vyústením na cestu II/503 na diaľnicu D2 a na hraničný priechod v Záhorskej Vsi. 
Železničné pripojenie priemyselno technologického parku Vasková – Pod Marheckými rybníkmi riešiť na železničnú trať č. 110 cez železničnú stanicu v Malackách prostredníctvom rozšírenia vlečkového systému v riešenom priestore.
Riešiť pripojenie priemyselného parku Jabloňové na cestu II/501 prostredníctvom súčasnej poľnej cesty s úrovňovým križovaním železničnej trate č. 112 s napojením tejto cesty na komunikáciu v obci a jej prostredníctvom na cestu II/501. Pri výhľadovom rozšírení priemyselného parku Jabloňové je potrebné rezervovať priestor pre vybudovanie mimoúrovňového križovania tohto pripojenia s predmetnou železničnou traťou. Vo výhľade je potrebné riešiť možnosť pripojenia priemyselného parku Jabloňové vlečkou do železničnej stanice v Jabloňovom.
Riešiť pripojenie priemyselného parku Vištuk – Polanka prostredníctvom miestnej komunikácie na cestu III. triedy v obci. 

15. Vodné hospodárstvo

do kapitoly 15. Vodné hospodárstvo doplniť:
15.2.4.	Zásobovanie pitnou vodou

štvrtý odsek upraviť takto:
	Záhorský skupinový vodovod je najväčší vodovodný systém v okrese Malacky, v rokoch 2001/2002 prebehlo jeho rozšírenie Zatiaľ bolo vybudované vodovodné potrubie DN 500 pozdĺž východnej strany štátnej cesty I/2 južným smerom na Zohor. Spomínané potrubie DN 500 je v úseku medzi diaľnicou D2 a štátnou cestou I/2 napojené na zásobné potrubie DN 400, ktoré dodáva pitnú vodu do mesta Malacky. Na vodovod DN 500 je napojený aj VZ Plavecký Štvrtok a je z neho zásobovaný aj areál Plastik Omnium. 

15.2.4.2.	Predpokladaný rozvoj verejných vodovodov 

predposledný odsek doplniť a upraviť nasledovne: V súčasnosti sa pripravuje výstavba prívodu vody z Bratislavského vodárenského systému, ktorý by dotoval Záhorský skupinový vodovod, ktorý má nadregionálny význam a vo výhľade bude pokračovať až do okresu Senica. V súvislosti s budovaním priemyselných parkov na Záhorí sa pripravuje vybudovanie vodojemu Dúbrava o objeme 2 x 5000 m3. Tým by sa umožnilo rozšírenie Záhorského skupinového vodovodu aj do sídiel bez vodovodu, ktorých zdokumentované zdroje vyžadujú úpravu vody.

16. Energetika a spoje
16.1.2.	Zásobovanie elektrickou energiou - zámery 

do podkapitoly Uvažované uzly doplniť odrážku: 
•	rozvodňa Malacky – Juh 110/22 kV

posledný odsek nahradiť textom:
	Pre výhľadové zásobovanie Bratislavy elektrickou energiou sa uvažuje s ďalšími napájacími bodmi 400/110 kV v lokalitách Vajnory BEZ a Petržalka III. (KÚRS 2001). 

do podkapitoly Uvažované vedenia VVN doplniť odrážku:
•	110 kV káblové vedenie medzi rozvodňou 400/110 kV Stupava a rozvodňou Malacky 110/22 kV 
•	2x110kV vzdušného vedenia TR Stupava – Rakúsko cez Marcheg

do podkapitoly Uvažované vedenia VVN doplniť odsek:

Uvažuje sa s rozšírením existujúcich 400 kV vedení Podunajské Biskupice- Gabčíkovo, Podunajské Biskupice- Križovany (KÚRS 2001), ktoré budú vedené v koridore existujúcich vedení. Uvažuje sa s vybudovaním 400 kV napájacieho vedenia pre TS Petržalka III. s pokračovaním do Rakúska.

Vytvára sa nová 19 kapitola:
19. Odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF a vyňatie lesných pozemkov z LPF
19.1	Vyhodnotenie záberov poľnohospodárskeho a lesného pôdneho fondu

Takmer všetky navrhované priemyselné parky v Bratislavskom kraji boli premietnuté v spracovávanej alebo schválenej územnoplánovacej dokumentácii jednotlivých sídiel, prípadne v správe o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v zmysle zákona č. 127/1994 Z. z.. Súčasne mali vypracované podrobné vyhodnotenia záberov a odvodov poľnohospodárskeho a lesného pôdneho fondu, ktoré boli prevzaté a premietnuté do predkladaného materiálu. Podrobnejšie členenie podľa bonity, úhrnných výmer lokalít a ďalších charakteristík obsahujú jednotlivé tabuľky v kap. 17.6. Tabuľková príloha.
K vyhodnoteniu záberov plôch poľnohospodárskej pôdy boli použité nasledovné vstupné podklady:
•	bonitované pôdno-ekologické jednotky s 5-miestnym číselným kódom (podklad Výskumný ústav pôdnej úrodnosti - Bratislava),
•	zákon č. 83/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon SNR č. 307/1992 Zb. o ochrane PPF a o zmene zákona NR SR č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	nariadenie vlády SR 188/2000 Z. z., ktorým sa dopĺňa nariadenie vlády SR č. 152/1996 Z. z. o základných sadzbách odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu,
•	nariadenie vlády SR č. 1/1994 Z. z. zo dňa 7. 12. 1993 o sadzbách odvodov za vyňatie lesných pozemkov z lesného pôdneho fondu, 
•	vyhláška Ministerstva financií SR č. 465/1991 Zb o cenách stavieb, pozemkov trvalých porastov, za zriadenie práva osobného užívania pozemkov a náhradách za dočasné užívanie pozemkov. 
•	údaje z Hospodárskej knihy pre LHC Bažantnica, doba platnosti 1999 - 2008, vyhotovené Strediskom HÚL pri VLM š. p. Pliešovce,
•	kópia porastovej mapy z LHC Bažantnica.

19.2	Odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu

Trvalé odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF (§ 7- 11 zákona o ochrane PPF) bude vyvolané na poľnohospodárskej pôde. Celková výmera odnímaných pôd pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja predstavuje plochu 190,00 ha. Podrobnejšie členenie poskytuje tabuľka 1A: Predpokladané odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja.
 
19.3	Vyhodnotenie odvodov za predpokladané odňatie poľnohospodárskeho pôdneho fondu

Odvody za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu pre účely budovania priemyselných parkov Bratislavského kraja boli vyrátané podľa nariadenia vlády SR č. 152/1996 pri zohľadnení § 5 o zvýšení základných sadzieb odvodov. Celkový odvod za odňatie 176,30 ha poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu predstavuje 258 784,96 tis. Sk.. 
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky listom z 30.7. 2002 udelilo súhlas podľa ustanovenia § 7 zákona SNR č. 307/1992 Zb. v znení zákona NR SR č. 83/2000 Z. z. na začlenenie 275,06 ha poľnohospodárskej pôdy na nepoľnohospodárske použitie v rámci ÚP VÚC Bratislavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002, v lokalitách TP Malacky Sever, PP Lozorno, PP Zohor, PP Jabloňové, PP Kuchyňa, PP Vištuk, TP Jarovce a Nultý okruh. Rozdiel v porovnaní s novo uvádzaným odvodom predstavuje 98,76 ha. Táto diferencia vznikla vyčlenením Bratislavských priemyselných parkov a PP Kuchyňa pre riešenie v ÚPN O a Nultého okruhu 39,05 ha, ktorý bol zaradený do etapy výhľadu, na ktorý sa zábery nespracúvajú.
Podrobnejšie členenie podľa jednotlivých priemyselných parkov je uvedené v tabuľke č. 2A: Odvody za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu podľa nariadenia vlády SR č.152/1996 pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja.

19.4	Vyňatie lesných pozemkov z lesného pôdneho fondu 

Predmetom záberov sú lesné pozemky, ktoré budú vyňaté z LPF v súvislosti s budovaním priemyselných parkov na území Bratislavského kraja. Ide o územia západne od diaľnice D2, ktoré boli uznesením vlády Slovenskej republiky č. 754 z 3. júla 2002 odčlenené z Vojenského obvodu Záhorie pre účely budovania Priemyselného parku Záhorie. 
Celková výmera vynímaných lesných pôd pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja predstavuje plochu 262,0158 ha. Podrobnejšie členenie podľa jednotlivých lokalít je uvedené v tabuľke č. 1 B: Predpokladané vyňatie lesnej pôdy z lesného pôdneho fondu pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja.

19.5	Vyhodnotenie návrhu sadzby odvodov za predpokladané vyňatie lesného pôdneho fondu

Použité boli nasledujúce cenové predpisy: Vyhláška ministerstva financií SR č. 465/1991 o cenách stavieb, pozemkov, trvalých porastov, úhradách za zriadenie práva osobného užívania pozemkov a náhradách za dočasné užívanie pozemkov v znení neskorších predpisov a Nariadenie vlády SR č. 1/94 Z. z. zo dňa 7. 12. 1993 o sadzbách odvodov za vyňatie lesných pozemkov z lesného pôdneho fondu. Celkový odvod za vyňatie 262,0158 ha lesného pozemku z lesného pôdneho fondu predstavuje 346 048,87 tis. Sk.
Podrobnejšie členenie podľa jednotlivých lokalít je uvedené v tabuľkách č. 2 B: Odvody za vyňatie lesnej pôdy z lesného pôdneho fondu pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja.

Oddiel č. 14	Výmera(ha): 45,0000
Číslo HSLT: 113	Počet drevín: 2
Kategória lesov: hospodársko- produkčný les	

Drevina	Cieľové zastúpenie	Bonita	
borovica	0,80	1	
jelša	0,20	2	

Približovacia vzdialenosť (m): 	200
Odvozná vzdialenosť (km): 	2,5
Základná cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	43 500
Ocenenie faktora polohy (Sk): 	4 420
Cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	47 920

Ochranný faktor: 	
Efekt verejnoprospešnej funkcie:	30 x
HSLT za 1 ha (Sk):	260000

Výpočet odvodu:
- cena pôdy vrátane ochranného faktora
47 920 Sk/ha x 30 x 45,0000 ha = 64 692 000,0 Sk
- efekt verejnoprospešnej funkcie
45,0000 ha x 260 000 Sk/ha = 11 700 000 Sk

Základný odvod:
76 392 000,0 Sk

Predmetné územia Priemyselno – technologického parku Vasková – Pod Marheckými rybníkmi zaberajú v teréne lesné porasty s prevažujúcim zastúpením borovice, s minimálnou prímesou duba, jelše a ďalších drevín s rôznou vekovou štruktúrou. Nachádzajú sa na suchých humóznych typologicky nevyvinutých hnedých, šedých lesných pôdach, na podklade viateho kremitého piesku. V spodných vrstvách oglejené až glejové.
Približovacia vzdialenosť bola určená ako vzdialenosť na najbližší priesek, odvozná vzdialenosť ako vzdialenosť na drevosklad Malacky. 
Výpočet odvodov je vypracovaný po jednotlivých oddieloch LHC Bažantnica, je uvedený v nasledujúcom texte. Na záver je v tabuľkovej forme uvedená výsledná suma za celú plochu. 

Oddiel č. 19	Výmera(ha): 26,7447
Číslo HSLT: 113	Počet drevín: 2
Kategória lesov: hospodársko- produkčný les	

Drevina	Cieľové zastúpenie	Bonita	
borovica	0,95	1	
jelša	0,05	3	

Približovacia vzdialenosť (m): 	300
Odvozná vzdialenosť (km): 	4
Základná cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	42 400
Ocenenie faktora polohy (Sk): 	4 216
Cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	46 616

Ochranný faktor: 	
Efekt verejnoprospešnej funkcie:	30 x
HSLT za 1 ha (Sk):	260000

Výpočet odvodu:
- cena pôdy vrátane ochranného faktora
46 616 Sk/ha x 30 x 26,7447 ha = 37 401 928,1 Sk
- efekt verejnoprospešnej funkcie
26,7447 ha x 260 000 Sk/ha = 6 953 622 Sk

Základný odvod:
44 355 550,1 Sk

Oddiel č. 21	Výmera(ha): 30,8067
Číslo HSLT: 112	Počet drevín: 3
Kategória lesov: hospodársko- produkčný les	

Drevina	Cieľové zastúpenie	Bonita	
borovica	0,85	1	
dub	0,10	3	
jelša	0,05	3	

Približovacia vzdialenosť (m): 	200
Odvozná vzdialenosť (km): 	3,5
Základná cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	40 895
Ocenenie faktora polohy (Sk): 	4 420
Cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	45 315
Ochranný faktor: 	
Efekt verejnoprospešnej funkcie:	30 x
HSLT za 1 ha (Sk):	190 000

Výpočet odvodu:
- cena pôdy vrátane ochranného faktora
45 315 Sk/ha x 30 x 30,8067 ha = 41 880 168,3 Sk
- efekt verejnoprospešnej funkcie
30,8067 ha x 190 000 Sk/ha = 5 853 273 Sk

Základný odvod:
47 733 441,3 Sk

Oddiel č. 22	Výmera(ha): 33,6628
Číslo HSLT: 113	Počet drevín: 1
Kategória lesov: hospodársko- produkčný les	

Drevina	Cieľové zastúpenie	Bonita	
borovica	1,00	1	

Približovacia vzdialenosť (m): 	120
Odvozná vzdialenosť (km): 	4,5
Základná cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	44 100
Ocenenie faktora polohy (Sk): 	4 548
Cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	48 648

Ochranný faktor: 	
Efekt verejnoprospešnej funkcie:	30 x
HSLT za 1 ha (Sk):	260 000

Výpočet odvodu:
- cena pôdy vrátane ochranného faktora
48 648 Sk/ha x 30 x 33,6628 ha = 49 128 836,8 Sk
- efekt verejnoprospešnej funkcie
33,6628 ha x 260 000 Sk/ha = 8 752 328 Sk

Základný odvod:
57 881 164,8 Sk

Oddiel č. 23	Výmera(ha): 73,1508
Číslo HSLT: 113	Počet drevín: 2
Kategória lesov: hospodársko- produkčný les	

Drevina	Cieľové zastúpenie	Bonita	
borovica	0,95	3	
jelša	0,05	4	

Približovacia vzdialenosť (m): 	150
Odvozná vzdialenosť (km): 	4,5
Základná cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	28 248
Ocenenie faktora polohy (Sk): 	3 257
Cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	31 505

Ochranný faktor: 	
Efekt verejnoprospešnej funkcie:	25 x
HSLT za 1 ha (Sk):	260 000

Výpočet odvodu:
- cena pôdy vrátane ochranného faktora
31 505 Sk/ha x 25 x 73,1508 ha = 57 615 398,9 Sk
- efekt verejnoprospešnej funkcie
73,1508 ha x 260 000 Sk/ha = 19 019 208 Sk

Základný odvod:
76 634 606,9 Sk

Oddiel č. 47	Výmera(ha): 30,5044
Číslo HSLT: 112	Počet drevín: 1
Kategória lesov: hospodársko- produkčný les	

Drevina	Cieľové zastúpenie	Bonita	
borovica	1,00	5	

Približovacia vzdialenosť (m): 	150
Odvozná vzdialenosť (km): 	5,5
Základná cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	19 836
Ocenenie faktora polohy (Sk): 	3 142
Cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	22 978

Ochranný faktor: 	
Efekt verejnoprospešnej funkcie:	20 x
HSLT za 1 ha (Sk):	190 000

Výpočet odvodu:
- cena pôdy vrátane ochranného faktora
22 978 Sk/ha x 20 x 30,5044 ha = 14 018 602,1 Sk
- efekt verejnoprospešnej funkcie
30,5044 ha x 190 000 Sk/ha = 5 795 836Sk

Základný odvod:
19 814 438,1 Sk

Oddiel č. 48	Výmera(ha): 22,1464
Číslo HSLT: 112	Počet drevín: 1
Kategória lesov: hospodársko- produkčný les	

Drevina	Cieľové zastúpenie	Bonita	
borovica	1,00	3	

Približovacia vzdialenosť (m): 	100
Odvozná vzdialenosť (km): 	7,0
Základná cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	30 529
Ocenenie faktora polohy (Sk): 	3 842
Cena lesnej pôdy za ha (Sk): 	34 371

Ochranný faktor: 	
Efekt verejnoprospešnej funkcie:	25 x
HSLT za 1 ha (Sk):	190 000

Výpočet odvodu:
- cena pôdy vrátane ochranného faktora
34 371 Sk/ha x 25 x 22,1464 ha =19 029 847,9 Sk
- efekt verejnoprospešnej funkcie
22,1464 ha x 190 000 Sk/ha = 4 207 816 Sk

Základný odvod:
23 237 663,9 Sk

19.6	Zhodnotenie odňatia poľnohospodárskej pôdy z PPF

Umiestnenie priemyselných parkov bolo navrhnuté tak, aby neboli situované na zákonom osobitne chránených poľnohospodárskych pôdach. Parky boli navrhnuté na poľnohospodárskych pôdach zaradených podľa kódu BPEJ do 5.- 7. skupiny podľa sadzobníka odvodov. V niektorých prípadoch sa nepodarilo vyhnúť záberu pôd s vybudovanými závlahami. V realizačnej fáze sa odporúča minimalizovať zábery meliorovaných pôd a poľnohospodársku pôdu odnímať z PPF len v nevyhnutnom rozsahu a na podklade projektovej dokumentácie. Vzhľadom k zásahu do ucelených honov poľnohospodárskej pôdy vo voľnej poľnohospodárskej krajine, pri odnímaní poľnohospodárskej pôdy rešpektovať základné zásady ochrany PPF definované v ustanoveniach § 7 ods. 1 zákona 307/1992 Zb. o ochrane PPF v znení zákona NR SR č. 83/2000 Z.z

19.7	Tabuľková príloha

Tabuľka č. 1A: Predpokladané odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja
Názov priemyselného parku	Obec Katastrálne územie	Úhrnná výmera lokality	Poľ. pôdy (mimo zast úz. obce) mimo 	Výmera	Nepoľnohospodárska pôda (ha)	Užívateľ poľ. pôdy	Vlastník poľ. pôdy	 Vložené investície	Poznámka	
		Celkom	v intraviláne	mimo intravilánu		Celkom (ha)	BPEJ	ha						
TP Malacky Sever	Malacky	85,50	 	85,50	ovocný sad	85,50	12101	27,10	*	PD	súkr.	melior. 8,8 ha	meliorácie	
 	 	 	 	 	 	 	15901	58,40	*	PD	súkr.	melior. 32,6 ha	meliorácie	
Spolu		85,50	 	85,50	 	85,50	 	85,50	 	 	 	 	 	
PP Lozorno	Lozorno	33,60	 	33,60	orná pôda	33,60	15902	7,43	*	PD	LVO	meliorácie	meliorácie	
 	 	 	 	 	orná pôda	 	12101	8,73	*	PD	LVO	meliorácie	meliorácie	
 	 	 	 	 	orná pôda	 	15903	17,44	*	PD	LVO	meliorácie	 meliorácie	
Spolu		33,60	 	33,60	 	33,60	 	33,60	 	 	 	 	 	
PP Zohor	Zohor	27,2	 	8,10	orná pôda	27,20	12101	8,10	*	Agrovys,a.s.	súkr.	*	 	
 	Zohor		 	7,80	orná pôda	 	12101	7,80	*	Agrovys,a.s.	súkr.	*	 	
 	Zohor		 	3,60	orná pôda	 	12101	3,60	*	Agrovys,a.s.	súkr.	*	 	
 	Zohor		 	7,70	orná pôda	 	12101	6,00	*	Agrovys,a.s.	súkr.	*	 	
 	 	 	 	 	orná pôda	 	12502	1,70	*	Agrovys,a.s.	súkr.	*	 	
Spolu		27,20	 	27,20	 	27,20	 	27,20	 	 	 	 	 	
PP Jabloňové	Jabloňové	40,2	 	40,2	orná pôda	29,2	12103	29,2	11,0	PD	PD	*	 	
PP Vištuk	Vištuk	3,50	 	3,50	TTP	0,80	14503	0,80	2,70	PD	súkr.	*	 	
Celková  priemyselné parky	190,00		190,00		176,30		176,30	13,70					
Vysvetlivky: PD- poľnohospodárske družstvo, LVO- list vlastníctva nezaložený, TP- technologický park, PP- priemyselný park

Tabuľka č. 1B: Predpokladané vyňatie lesnej pôdy z lesného pôdneho fondu pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja
Názov priemyselného parku	Katastrál. územie	Oddiel	Výmera lokality (ha)	Kultúra poľnohospodárskej pôdy	NPPF	Výmera lesnej pôdy	Vykonané
investície do pôdy (ha)	
			celkom	v zastav. území	mimo zast. úz.			celkom
(ha)	Kategória lesov		
Priemyselný park Malacky Juh	Malacky	14	45,0000	-	45,0000	lesná pôda	-	45,0000	Hosp. prod. lesy	-	
Priemyselno – technologický park Vasková – Pod Marheckými rybníkmi	Malacky	19	26,7447	-	26,7447	lesná pôda	-	26,7447	Hosp. prod. lesy	-	
		21	30,8067	-	30,8067	lesná pôda	-	30,8067	Hosp. prod. lesy	-	
		22	33,6628	-	33,6628	lesná pôda	-	33,6628	Hosp. prod. lesy	-	
		23	73,1508	-	73,1508	lesná pôda	-	73,1508	Hosp. prod. lesy	-	
		47	30,5044	-	30,5044	lesná pôda	-	30,5044	Hosp. prod. lesy	-	
		48	22,1464	-	22,1464	lesná pôda		22,1464	Hosp. prod. lesy	-	
Spolu			217,0158	-	217,0158	lesná pôda	-	217,0158			
Celková  priemyselné parky	262,0158		262,0158			262,0158			
Údaje prevzaté z materiálu Priemyselný a technologický park Záhorie, Správa o hodnotení, podľa zákona č. 127/1994 o posudzovaní vplyvov na životné prostredie

Tabuľka č. 2A: Odvody za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu podľa nariadenia vlády SR č.152/1996 pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja
Názov priemyselného parku	Druh poľnohosp. pozemku	Predpokladané odňatie poľnohosp. pôdy	Základná sadzba odvodov v tis.Sk/ha	Celkový odvod v tis.Sk	Dôvod zvýšenia odvodov	Zvýšenie odvodov %	Dôvod zníženia odvodov	Zníženie odvodov %	Výsledný odvod v tis.Sk	Poznámka	
		ha	Z toho									
			BPEJ	ha									
TP Malacky sever	ovocný sad	85,50	12101	27,10	1306	35392,60	melior.8,8ha	100-8,8ha	*	*	46885,00	meliorácie	
 	 	 	15901	58,40	535	31244,00	melior.32,6ha	100-32,6ha	*	*	48685,00	meliorácie	
Spolu		85,50	 	85,50		66636,60	 	 	 	 	95570,00	nejde o chránené pôdy 	
PP Lozorno	Orná pôda	33,60	15902	7,43	535	3975,05	meliorácie	100	*	*	7950,10	meliorácie	
 	Orná pôda	 	12101	8,73	1306	11401,38	meliorácie	100	*	*	22802,76	meliorácie	
 	Orná pôda	 	15903	17,44	535	9330,40	meliorácie	100	*	*	18660,80	meliorácie	
Spolu		33,60	 	33,60	 	24706,83	 	 	 	 	49413,66	nejde o chránené pôdy 	
PP Zohor	Orná pôda	27,20	12101	8,10	1306	10578,60	*	*	*	*	10578,60	nejde o chránené pôdy  	
 	Orná pôda		12101	7,80	1306	10186,50	*	*	*	*	10186,50	nejde o chránené pôdy 	
 	Orná pôda		12101	3,60	1306	4701,60	*	*	*	*	4701,60	nejde o chránené pôdy  	
 	Orná pôda		12101	6,00	1306	7836,00	*	*	*	*	7836,00	nejde o chránené pôdy 	
 	 	 	12502	1,70	1306	2220,00	*	*	*	*	2220,20	nejde o chránené pôdy  	
Spolu		27,20	 	27,20	 	35522,70	 	 	 	 	35522,90	nejde o chránené pôdy 	
PP Jabloňové	Orná pôda	29,2	12103	29,2	1306	38135,2	meliorácie	100	*	*	76270,40	meliorácie, reštrukturalizácia poľ. objektu	
PP Vištuk- Polanka	TTP	0,80	14503	0,80	2510	2008,00	*	*	*	*	2008,00	nejde o chránené pôdy 	
Celková  priemyselné parky	176,30		176,30		167 009,33					258 784,96		
Vysvetlivky: TP- technologický park, PP- priemyselný park, 
*PP Štefanová- uvažuje sa s reštrukturalizáciou poľnohospodárskeho dvora, neuvádza sa v tabuľke, nakoľko sa nachádza v zastavanom území obce 

Tabuľka č. 2B: Odvody za vyňatie lesnej pôdy z lesného pôdneho fondu pre účely budovania priemyselných parkov na území Bratislavského kraja
Názov priemyselného parku	Oddiel	Kultúra	Výmera
(ha)	Základná sadzba odvodov v tis.Sk	Zníženie odvodov v %	Zvýšenie odvodov v %	Výsledný odvod tis.Sk	
Priemyselný park Malacky- Juh		lesná pôda	45,0000	76 392 000,0	-	-	76 392 000,0	
Priemyselno – technologický park Vasková – Pod Marheckými rybníkmi	19	lesná pôda	26,7447	44 355 550,1	-	-	44 355 550,1	
	21	lesná pôda	30,8067	47 733 441,3	-	-	47 733 441,3	
	22	lesná pôda	33,6628	57 881 164,8	-	-	57 881 164,8	
	23	lesná pôda	73,1508	76 634 606,9	-	-	76 634 606,9	
	47	lesná pôda	30,5044	19 814 438,1	-	-	19 814 438,1	
	48	lesná pôda	22,1464	23 237 663,9	-	-	23 237 663,9	
Spolu			217,0200	269 656 865,1	-	-	269 656 865,1	
Celková  priemyselné parky		262,0158	346048865,1			346048865,1	
Údaje prevzaté z materiálu Priemyselný a technologický park Záhorie, Správa o hodnotení podľa zákona č. 127/1994 o posudzovaní vplyvov na životné prostredie

Vytvára sa nová 20 kapitola:
20. Limity rozvoja

Limity rozvoja priemyselných parkov
V lokalitách priemyselných parkov v kontakte s Vojenským  obvodom Záhorie a v ochranných pásmach vojenských objektov Ministerstvo obrany SR dôsledne požaduje rešpektovať úlohy zabezpečované Ozbrojenými silami Slovenskej republiky a zachovanie podmienok, pre vykonávanie činností na ktoré bol Vojenský obvod Záhorie a dotknuté vojenské objekty zriadené.
V ochrannom pásme letiska Kuchyňa sa nachádza priemyselný park Jabloňové. V blízkosti letiska Kuchyňa je nevyhnutné počítať s nadmerným hlukom, emisiami  a vibráciami. Letisko tvorí neoddeliteľnú súčasť modelu „Ozbrojené sily – model 2010“ a v budúcnosti zintenzívni svoju činnosť. Do ochranných pásiem vojenských objektov zasahuje VTP Devínska Nová Ves (ochranné pásmo RTH Stupava). 
Pri príprave Priemyselno technologického parku Vasková – Pod Marheckými rybníkmi zohľadniť limity vyplývajúce z týchto skutočností:
-	súčasťou územia parku je Ložisko piesku Klčovanice definované ako nádejná oblasť pre overenie zásob pieskov (hrúbka cca 2 m)
-	do strednej časti lokality zasahuje dobývací priestor podzemných ložísk ropy a zemného plynu, (Dobývací priestor Láb bol určený pre organizáciu NAFTA, a.s., Gbely. Všetky činnosti, ktoré nesúvisia s banskou činnosťou v dobývacom priestore je potrebné pred ich začatím prerokovať s organizáciou, ktorá má určený dobývací priestor a obvodným banským úradom a získať ich súhlas.)
-	územie sa nachádza v prieskumnom území Bažantnica – ropa a horľavý zemný plyn určené pre organizáciu NAFTA, a. s., Gbely, v ktorom stavebný úrad môže vydať územné rozhodnutie len po vyjadrení ministerstva podľa § 21 ods. 6 zákona č. 313/1999 Zb. o geologických prácach a o štátnej geologickej správe (geologický zákon).
-	do strednej časti lokality zasahuje chránené územie pre osobitný zásah do zemskej kôry, (V zmysle § 19 a § 34 ods. 2 zákona č. 44/1998 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) povolenie stavieb a zariadení v chránenom ložiskovom území, ktoré nesúvisia s dobývaním, môže vydať orgán príslušný na povoľovanie stavieb a zariadení len so súhlasom obvodného banského úradu.)
-	severná časť lokality je zaradená medzi najperspektívnejšie oblasti pre využívanie geotermálnych vôd,
-	južná časť lokality je zaradená medzi najperspektívnejšie oblasti pre využívanie iódovo - brómových vôd,
-	južná časť lokality je súčasťou výhradného ložiska vyhradeného nerastu –zlievarenských pieskov, 
-	stredná časť lokality je súčasťou nevýhradného ložiska vyhradeného nerastu –zlievarenských pieskov.
-	územie priemyselného parku predstavuje ekologicky hodnotné územie vodných plôch a biokoridorov,
-	v bezprostrednej blízkosti priemyselného parku sa nachádza prírodná rezervácia Bezedné, navrhovaný chránený areál Marhecké rybníky, biocentrum Rybník Tančibok a biokoridor Tančibocký potok.

C. Záväzná časť Územného plánu veľkého územného celku bratislavského kraja – zmeny a doplnky 2002
Zmeny a doplnky k NARIADENIU VLÁDY č. 64 z 20. januára 1998, Slovenskej republiky, ktorým sa vyhlasuje doplnenie záväznej časti územného plánu veľkého územného celku Bratislavský kraj.

Príloha č.2 k nariadeniu vlády č.64/1998 Z. z. sa dopĺňa nasledovne:

Záväzná časť Územného plánu veľkého územného celku
Bratislavského kraja

Doplniť a upraviť kapitolu I. Záväzné regulatívy územného rozvoja body

1.	V oblasti usporiadania územia, osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry:

Za odsek 1.1 doplniť nové odseky:

1.1.1.	upevňovať v oblasti medzinárodných súvislostí priame väzby na jednu z hlavných európskych osí v smere Stuttgart- Mníchov- Linz- Viedeň- Bratislava- Budapešť- Beograd a to najmä s prepojením v Bratislave
1.1.2.	rozvíjať ťažiská osídlenia a sídla pozdĺž spojníc viedenskej a budapeštianskej aglomerácie
1.1.3.	upevňovať sídelné väzby najmä na považský pás a na záhorský pás v pokračovaní na území v ČR
1.1.4.	rozvíjať bratislavsko-trnavské ťažisko osídlenia aj ako súčasť vyššej celoeurópskej aglomerácie Viedeň- Bratislava-Győr s dominantným centrom tvoreným hlavným mestom Bratislava ako jedným z jadier tejto európskej rozvojovej aglomerácie
1.1.5.	vytvárať nadnárodnú sieť spolupráce medzi jednotlivými mestami, regiónmi a ostatnými aktérmi územného rozvoja v SR a okolitých štátoch, s využitím väzieb medzi jednotlivými sídlami a väzieb sídelných systémov v euroregiónoch a ďalších oblastiach cezhraničnej spolupráce
1.1.6.	podporovať vytvorenie homogénneho bratislavsko-trnavsko-nitrianskeho ťažiska osídlenia medzinárodného významu s prepojením na najvyššiu európsku polycentrickú sústavu aglomerácií a miest
1.1.7.	zabezpečovať rozvojovými osami pozdĺž komunikačných prepojení medzinárodného a celoštátneho významu sídelné prepojenia na medzinárodnú sídelnú sieť
1.1.8.	formovať sídelnú štruktúru na nadregionálnej úrovni prostredníctvom regulácie priestorového usporiadania a funkčného využívania územia jednotlivých hierarchických úrovní ťažísk osídlenia, centier osídlenia, rozvojových osí a vidieckych priestorov

V odseku 1.6.6. upraviť text: západnom cez Hainburg a Devínsku Novú Ves na Viedeň (Rakúska republika).

Odsek 1.7. (týkajúci sa vidieckeho osídlenia) doplniť o nové odseky:

1.7.1.	podporovať vzťah urbánnych a rurálnych území v novom partnerstve založenom na integrácii funkčných vzťahov mesta a vidieka a kultúrno-historických a urbanisticko-architektonických daností
1.7.2.	zachovávať pôvodný špecifický ráz vidieckeho priestoru, vychádzať z pôvodného charakteru zástavby a historicky utvorenej okolitej krajiny, zachovať historicky utváraný typ zástavby obcí (vinohradnícky, poľnohospodársky na Záhorí, v podunajskej nížine a pod.), a zohľadňovať národopisné/etnické špecifiká jednotlivých obcí (slovenský, maďarský, chorvátsky, nemecký)
1.7.3.	pri rozvoji vidieckych oblastí zohľadňovať ich špecifické prírodné a krajinné prostredie a pri rozvoji jednotlivých činností dbať na zamedzenie, resp. obmedzenie možných negatívnych dôsledkov týchto činností na krajinné a životné prostredie vidieckeho priestoru
1.7.4.	vytvárať podmienky dobrej dostupnosti vidieckych priestorov k sídelným centrám, podporovať výstavbu verejného dopravného a technického vybavenia obcí, moderných informačných technológií tak, aby vidiecke priestory vytvárali kultúrne a pracoviskovo rovnocenné prostredie voči urbánnym priestorom a dosiahnuť tak skĺbenie tradičného vidieckeho prostredia s požiadavkami na moderný spôsob života
1.7.5.	dbať na zachovanie vidieckeho charakteru u obcí pričlenených k mestám (najmä u Bratislavy).

Za odsek 1.10 vložiť nové odseky:

1.11.	podporovať rozvoj mesta Bratislavy ako špecifického centra plniaceho okrem funkcie hlavného mesta štátu aj funkciu centra európskeho významu
1.12.	podporovať budovanie rozvojových osí a to:
-	prvého stupňa: Bratislava- Modra- Trnava- Žilina, záhorská rozvojová os Bratislava-Malacky-Kúty-hranica ČR
-	druhého stupňa: žitno- ostrovná os Bratislava – Dunajská Streda
-	tretieho stupňa: malokarpatská os Modra- Smolenice, podunajská os Senec – Galanta - Nové Zámky

2.	V oblasti rozvoja rekreácie a cestovného ruchu: 

2.1.   upraviť text „usmerňovať funkčno-priestorový subsystém cestovného ruchu a rekreácie v zhode s prírodnými (Dunaj, Malé Karpaty) a civilizačnými danosťami.
2.2.     upraviť text nasledovne: „Podporovať v komplexnosti podunajský pás až po Gabčíkovo s cieľom prepojenia Bratislavy s rekreačnými cieľmi pri Dunaji vrátane rekreačného územia v lokalite Jarovského ramena, zdrže Hrušov a medzi derivačným kanálom a korytom Dunaja. Zohľadniť tak dunajskú vodnú turistickú trasu stredoeurópskeho významu, ktorá je daná vodnou magistrálou Rýn- Mohan- Dunaj a od Devína aj s prepojením na Moravu.“
2.5.     doplniť v závere odseku „... na Záhorie, Malé Karpaty a na Považie“.

Za odsek 2.6. doplniť nové odseky:

2.7.	nadviazať na medzinárodný turizmus rozvíjaním poznávacieho cestovného ruchu a tiež sledovaním turistických tokov a dopravných trás (cestných, vodných) predchádzajúcich resp. končiacich v kraji a v Bratislave. Venovať väčšiu pozornosť aktívnemu zahraničnému turizmu, cezhraničným vzťahom a malému prihraničnému a tranzitnému cestovnému ruchu.
2.8.     previazať dôslednejšie ciele poznávacieho a rekreačného turizmu.
2.9.	podporovať okolo Bratislavy vytvorenie funkčno-priestorového systému           
           prímestskej rekreácie 
2.10.	využiť v aktívnom turizme bohatú etnicky rôznorodú štruktúru kraja (slovenská, maďarská, chorvátska, nemecká).

3.	V oblasti usporiadania územia z hľadiska ekologických aspektov, ochrany prírody a ochrany pôdneho fondu:

V odseku 3.17. doplniť:  „...   stability   a   na   územiach osobitnej ochrany prírody“, 

Odsek 3.23. upraviť: v  záujme    zachovania    prírodného,   kultúrneho  a  historického
           dedičstva vylúčiť  urbanistické zásahy  do viníc a  vinohradov na súvislom území
           južného  svahu  Malých Karpát, ako  územia  jedinečného z hľadiska prírodných
           podmienok a rozhodujúceho územia pre slovenské vinohradníctvo.  
 
Doplniť odsek: 

3.25.	realizácia výstavby priemyselného parku Vasková - Pod Marheckými rybníkmi je podmienená spracovaním  Správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie a návrhom vhodných opatrení v záujme ochrany ekologicky  hodnotných  území
           lesných porastov,vodných plôch a biokoridorov

4.	V oblasti usporiadania územia z hľadiska kultúrnohistorického dedičstva.

Nahradiť text v odseku 4.1. nasledovne (ako 2 odseky):

4.1.	zohľadňovať a revitalizovať v územnom rozvoji: územia pamiatkových rezervácií (Bratislava, Veľké Leváre), pamiatkových zón (Bratislava – CHO, Devínska Nová Ves, Dúbravka, Lamač, Rača, Rusovce, Vajnory, Záhorská Bystrica, Marianka, Modra), územia historických jadier miest a obcí, známe a predpokladané lokality archeologických nálezísk a nálezov, národné kultúrne pamiatky (Bratislava – počet 8, hrad Červený Kameň, Modra – súbor s vzťahom k Ľ. Štúrovi), kultúrne pamiatky, ich súbory a areály a ich ochranné pásma, územia miest a obcí, kde je zachytený historický stavebný fond, ako aj časti rozptýleného osídlenia, novodobé architektonické a urbanistické diela, areály architektonických diel s dotvárajúcim prírodným prostredím, historické technické diela.
4.2.	rešpektovať objekty, súbory alebo areály objektov, ktoré sú navrhované na vyhlásenie za kultúrne pamiatky, ako aj územia navrhované na vyhlásenie za pamiatkové rezervácie a pamiatkové zóny a ochranné pásma.

V odseku 4.2. doplniť v závere vety „... Trenčianskom a Nitrianskom kraji“.

5.	V oblasti rozvoja nadradenej dopravnej infraštruktúry.
	
Upraviť text:

5.1.	rešpektovať resp. rezervovať koridory železnice medzinárodného významu ako súčasť multimodálnych koridorov a dopravných sietí, zaradených podľa európskych dohôd (AGC, AGTC):
5.1.1.	trať č. 110 a 132 Břeclav – Bratislava – Rusovce – hr. s Maďarskom (C-E61),

5.1.2.	trať č. 120 Bratislava – Žilina a trať Bratislava – Petržalka – hr. s Rakúskom(C-E63), 
5.1.3.	trať č. 130 Bratislava – Štúrovo (C-E61),
5.1.4.	trať č. 111 a 131 hr. s Rakúskom -Devínska Nová Ves -Bratislava – Komárno (C-E52),

Upraviť text odseku 5.8. nasledovne:

Rezervovať a rešpektovať koridory cestnej siete medzinárodného významu (siete TINA a AGR)
5.8.1. rešpektovať cestné trasy multimodálnych európskych koridorov IV., V.a. (diaľnice D1, D2),
5.8.2. zachovať trasy európskej siete AGR s ich prednostným vedením v trasách diaľnic, 
5.8.3. rezervovať koridory pre prepojenie diaľničných trás:
5.8.3.1. D2 Bratislava, Lamačská cesta – staré Grunty,
5.8.3.2. D1 Bratislava, Mierová ulica – Senecká cesta,
5.8.3.3. D1 Bratislava, Viedenská cesta – Prístavný most.

Upraviť odsek 5.9.8 nasledovne:
Záhorská Ves – Kostolište – II/503 C9,5/70

Upraviť odsek 5.9.12 podľa KÚRS- 1 nasledovne:
Nultý dopravný okruh okolo Bratislavy od križovatky D2 x D4 pri Jarovciach a ďalej smer nový most cez Dunaj, Rovinka, Most pri Bratislave, Ivanka pri Dunaji, mestská časť Vajnory, tunel pod Karpatmi, Marianka, napojenie na D2 južne od Stupavy s výhľadovým pokračovaním severne od Devínskej Novej Vsi súbežne s železničným mostom cez Moravu na štátnu hranicu s Rakúskom. Prípadná výhľadová realizácia úseku nultého okruhu od križovatky diaľnice D2 po št. hranicu s Rakúskom je podmienená spracovaním EIA na celú trasu nultého okruhu.
Preformulovať odsek 5.10. nasledovne:
5.10.	rezervovať priestor pre napojenie priemyselných a technologických parkov na železničnú trať a to :priemyselný park Malacky juh, priemyselno-technologický park Vasková – Pod Marheckými rybníkmi,  priemyselný park Jabloňové a priemyselný park Zohor,
Doplniť odsek 5.11
5.11.	rezervovať koridor pre napojenie priemyselno-technologického parku Vasková – Pod Marheckými rybníkmi na diaľnicu D2 a cestu I/2 s rezervovaním priestoru pre mimoúrovňové križovatky s týmito cestami,
Vysvetlenie skratiek:
-	TINA – Transeuropean Infrastructure Needs Assessment,
-	AGC – Accord européen sur le grandes lignes internationale de Chemin de fer,
-	AGTC – Accord européen sur les grandes lignes de transport international combiné et les installations connexes,
-	AGR- Accord européen sur le grandes routes de transport internationale.

6. V oblasti rozvoja nadradenej technickej infraštruktúry
6.12.	spresniť a chrániť koridory napojenia priemyselných parkov na sieť technickej infraštruktúry.
6.13.	chrániť územnú rezervu pre TR 400/110 kV Petržalka III. vrátane napojenia na 400 kV sieť.

Doplniť do kapitoly II. Verejnoprospešné stavby

Doplniť odsek č. 6.12:
6.12 	rezervovať územie pre výhľadovú možnosť predĺženia nultého okruhu od diaľničnej križovatky s D2 pri Stupave k štátnej hranici s Rakúskom s mimoúrovňovými pripojeniami s cestou II/505 severovýchodne od areálu Volkswagen -u a s uvažovanou miestnou komunikáciou, vedenou súbežne s traťou č. 110,

Preformulovať odsek bod 15: 
15. vodovod na zásobovanie obyvateľstva a priemyselných parkov pitnou vodou z bratislavského vodárenského systému (Lamač - Záhorská Bystrica - Stupava - Malacky) a prívod vody Šamorín - Senec - Trnava – Senica a dobudovanie akumulačného objemu vodojemu Lamač III. tlakové pásmo,

Doplniť o nový bod 19 odseky týkajúce sa priemyselných parkov:
19.1 	napojenie technologického parku Jarovce– Kittsee na stávajúce cesty medzi diaľničnou križovatkou D4 s D2 pri Jarovciach a štátnou hranicou s Rakúskom,
19.2 	napojiť technologický park Malacky sever na diaľnicu D2 v priestore križovania s cestou II/590 s dobudovaním komunikačnej kostry mesta v riešenom priestore s vybudovaním cestného prepojenia na cestu II/590 v priestore Kostolišťa,
19.3 	napojenie priemyselného parku Malacky juh a priemyselno-technologický park Vasková - Pod Marheckými rybníkmi na diaľničnú križovatku cesty II/503 diaľnicou D2 dobudovaním komunikačnej kostry mesta v priestore medzi železnicou a diaľnicou,
19.4 	vybudovať pripojenie priemyselného parku Jabloňové na cestu II/501 obchvatom po západnom okraji obce s predpokladom mimoúrovňového križovania železničnej trate č. 112,
19.5	pripojiť priemyselný park Vištuk – Polanka úpravou miestnej komunikácie na cestu III. triedy č. 5041 v obci,

Doplniť nový odsek 19.6. nasledovne:

19.6. 	napojenie priemyselno-technologického parku Vasková - Pod Marheckými rybníkmi na diaľnicu D2 a cestu I/2 s mimoúrovňovými križovatkami s týmito cestami v priestore obce Plavecký Štvrtok,

E. Grafická časť

1. Komplexný urbanistický výkres			priesvitka 	1:50 000
2. Zábery poľnohospodárskeho
a lesného pôdneho fondu						1:50 000

OBSAH:

Dôvody pre obstaranie ÚPN VÚC Bratislavský kraj – zmeny a doplnky 2002 a hlavné ciele riešenia	3
Základné východiskové podklady	4
A. Úvod	5
B. Návrh riešenia zmien a doplnkov územného plánu	5
6. Základné demografické východiská	5
6.6	Ekonomická aktivita obyvateľstva	5
A.1.1	6.6.2 Predpokladaný vývoj ekonomickej aktivity obyvateľstva	5
7. Bytový fond	5
7.2	Scenár vývoja bytového fondu	5
9.	Hospodárska základňa	6
9.1	Priemysel	6
11. Životné prostredie	8
11.1	Ovzdušie	8
11.2	Vodstvo	8
11.3	Pôda	8
11.11	Hluková situácia	9
11.12	Pracovné prostredie	9
11.13	Zdravotný stav obyvateľstva	9
12. Odpadové hospodárstvo	9
12.3	Návrh riešenia nakladania s odpadmi	9
13. Ochrana prírody a krajinná štruktúra	10
13.2	Územná ochrana prírody	10
13.3	Stav chránených území	10
14. Doprava	11
14.4	Územný priemet dopravných zariadení	11
15. Vodné hospodárstvo	12
15.2.4.	Zásobovanie pitnou vodou	12
15.2.4.2.	Predpokladaný rozvoj verejných vodovodov	12
16. Energetika a spoje	13
16.1.2.	Zásobovanie elektrickou energiou - zámery	13
19. Odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF a vyňatie lesných pozemkov z LPF	13
19.1	Vyhodnotenie záberov poľnohospodárskeho a lesného pôdneho fondu	13
19.2	Odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu	14
19.3	Vyhodnotenie odvodov za predpokladané odňatie poľnohospodárskeho pôdneho fondu	14
19.4	Vyňatie lesných pozemkov z lesného pôdneho fondu	14
19.5	Vyhodnotenie návrhu sadzby odvodov za predpokladané vyňatie lesného pôdneho fondu	15
19.6	Zhodnotenie odňatia poľnohospodárskej pôdy z PPF	19
19.7	Tabuľková príloha	20
20. Limity rozvoja	22
C. Záväzná časť Územného plánu veľkého územného celku bratislavského kraja – zmeny a doplnky 2002	23
E. Grafická časť	28