Príloha č. 2
Analýza bilancií podľa jednotlivých komodít

Príloha č. 2 obsahuje spracovanie bilancií podľa jednotlivých komodít, u ktorých sa predpokladá organizovanie trhu. Trh s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami je ovplyvňovaný rôznymi vonkajšími faktormi a preto sa bilancia týchto výrobkov musí pravidelne spresňovať a následne sa upravujú aj nástroje na organizovanie trhu v zmysle platných predpisov.

OBILNINY

Na Slovensku v roku 2000 dosiahla produkcia obilnín (vrátane kukurice na zrno) objem 2 201,3 tis. ton (77,8 % úrovne roku 1999), čo je úroveň odpovedajúca obdobiu        60-tych rokov minulého storočia. Významným faktorom poklesu produkcie bolo mimoriadne sucho, v spojení s ďalšími faktormi (nedostatok živín v pôde, nízke využívanie závlah, nedostatočná ochrana rastlín ...). O významnom rozsahu tohto sucha svedčí skutočnosť, že v jeho dôsledku znížená produkcia obilnín vyvolala potrebu dovozu kŕmnych obilnín v objeme 571,7 tis. ton, neumožnila ich očakávaný export a preto prehĺbila záporné saldo slovenského zahraničného obchodu o 2 664 mil. Sk. Výrazné cenové rozdiely dovezeného a domáceho kŕmneho obilia vyžadovali ich domácu podporu v objeme 634,4 mil. Sk. V súvislosti s touto situáciou bola s platnosťou do 31.5.2001 znížená colná sadzba na dovoz obilnín na 0 %. Okrem uvedených dopadov katastrofického sucha štát na čiastočné zmiernenie jeho ďalších dôsledkov (napríklad v živočíšnej výrobe, na založenie úrody v roku 2001,        na bonifikáciu úrokových sadzieb zásob skladovaných vo verejných skladoch...) poskytol prostriedky v celkovom objeme viac ako 9 mld. Sk.

Celková ponuka obilia v hospodárskom roku 2000 – 2001 dosiahla objem 3 042,2 tis. ton obilia. Pri domácej spotrebe 2 571,9 tis. ton obilia (t.j. 13,4-percentnom medziročnom poklese domácej spotreby obilnín) a 40,8 tis. ton vývozu dosiahli zásoby obilnín k 30.6.2001 objem 429,5 tis. ton (159,5 %) úrovne predchádzajúceho roka.

	Pre úrodu roku 2000 bola stanovená kvóta predaja potravinárskej pšenice v objeme 600 tis. ton. Pestovatelia do 30.6.2001 predali 485,6 tis. ton tejto komodity, čím splnili rozpísanú kvótu predaja na 81 %.

	Pre hospodársky rok 2001-2002 bola pšenica zasiata na ploche 446,5 tis. ha, jačmeň   na 196,5 tis. ha, raž na 38,9 tis. ha, ovos na 18,1 tis. ha, kukurica na zrno na 137,1 tis. ha a ostatné obilniny na 12 tis. ha. V tomto hospodárskom roku možno očakávať produkciu obilnín v objeme 3 494,6 tis. ton a celkovú ponuku v objeme 4 059,1 tis. ton, čo je 33,6%-ný medziročný rast. Pri uvedenej ponuke možno očakávať domácu spotrebu obilnín v objeme      2 951,6 tis. ton a vývoz v objeme 334,1 tis. ton. 
V dôsledku uvedených zmien pravdepodobne dosiahnu zásoby obilnín k 30.6.2002 objem 552,6 tis. ton, čo sa v našich podmienkach už pokladá za nadpriemernú zásobu.

Kvóta potravinárskej pšenice z úrody roku 2002 je vyhlásená vo výške 600 tis. ton a minimálna cena je vo výške 4 500 Sk/t bez DPH a dopravných nákladov, ktorá sa v období od 1.9.2002 do 30.6.2003 zvyšuje mesačne o 40 Sk/t počnúc kalendárnym mesiacom. 

Bilancia obilnín na Slovensku
skutočnosť 2000/2001
a výhľad pre hospodársky rok 2001/2002 na základe údajov ŠÚ SR o oseve k 20.5.2001 a odhade úrody k 15.8.2001
Tab. č. 1
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	
		1998-1999	1999-2000	2000-2001	2001-2002	
osevná plocha	tis. ha	870,4	739,5	836,7	863,8	
zberová plocha	tis. ha	859,9	733,1	812,4		
hektárová úroda	t. ha-1	4,06	3,86	2,71	4,44	
produkcia	tis. t	3487,6	2829,4	2201,3	3893,2	
počiatočné zásoby	tis. t	606,3	607,3	269,2	346,2	
dovoz	tis. t	27,7	42,6	631,0	15,0	
ostatné zdroje	tis. t	0,0	78,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	4121,6	3557,3	3101,5	4194,0	
domáca spotreba	tis. t	3084,6	2970,4	2715,6	3126,5	
- potravinárska	tis. t	989,9	1008,7	967,0	1125,1	
- osivárska	tis. t	121,8	140,0	160,1	177,5	
- kŕmna	tis. t	1744,5	1615,9	1449,0	1613,1	
- ostatná	tis. t	228,4	205,8	139,5	210,8	
vývoz	tis. t	411,6	317,7	39,7	447,4	
ostatné výdaje	tis. t	18,1	0,0	0,0	78,0	
celkové použitie	tis. t	3514,3	3288,1	2755,3	3651,9	
konečné zásoby	tis. t	607,3	269,2	346,2	542,1	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP

Bilancie pšenice a jačmeňa

Tab. č. 2
	pšenica	jačmeň	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	
		1998-1999	1999-2000	2000-2001	2001-2002	1998-1999	1999-2000	2000-2001	2001-2002	
osevná plocha	tis. ha	431,7	297,7	406,4	252,9	248,7	201,3	236,4	413,9	
zberová plocha	tis. ha	428,8	295,8	405,2	249,0	245,9	199,4			
hektárová úroda	t. ha-1	4,17	4,01	3,10	3,51	2,94	1,99	3,90	4,50	
produkcia	tis. t	1789,3	1187,3	1254,3	875,0	723,7	396,7	922,0	1862,5	
počiatočné zásoby	tis. t	220,2	338,3	112,2	179,2	152,1	61,4	105,1	131,5	
dovoz	tis. t	14,7	9,3	130,0	2,3	13,2	330,0	0,0	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	0,0	25,0	0,0	0,0	11,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	2024,2	1559,9	1496,5	1056,5	900,0	788,1	1027,1	1994,0	
domáca spotreba	tis. t	1586,6	1366,2	1350,0	759,3	779,0	675,0	825,9	1442,6	
- potravinárska	tis. t	604,1	575,8	550,0	209,2	235,0	220,0	350,0	570,4	
- osivárska	tis. t	58,6	74,7	90,0	40,3	38,4	45,0	42,2	110,0	
- kŕmna	tis. t	790,0	600,7	600,0	469,0	467,5	400,0	432,5	600,0	
- ostatná	tis. t	133,9	115,0	110,0	40,8	38,1	10,0	1,2	162,2	
vývoz	tis. t	99,3	81,5	15,0	133,9	59,6	8,0	80,0	300,0	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	0,0	0,0	11,2	0,0	0,0	11,0	25,0	
celkové použitie	tis. t	1685,9	1447,7	1365,0	904,4	838,6	683,0	916,9	1767,6	
konečné zásoby	tis. t	338,3	112,2	131,5	152,1	61,4	105,1	110,2	226,4	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP

Bilancia raže a ovsa
   Tab. č. 3
	raž	ovos	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	
		1998-1999	1999-2000	2000-2001	2001-2002	1998-1999	1999-2000	2000-2001	2001-2002	
osevná plocha	tis. ha	34,4	30,5	31,7	36,9	19,6	24,0	23,4	19,3	
zberová plocha	tis. ha	34,4	29,8	31,5		18,8	22,8	20,9		
hektárová úroda	t. ha-1	2,80	2,33	2,04	3,20	2,52	2,12	1,20	2,70	
produkcia	tis. t	96,2	69,5	64,2	118,1	47,5	48,4	24,9	52,1	
počiatočné zásoby	tis. t	12,5	18,2	10,7	1,0	10,3	12,4	7,2	0,7	
dovoz	tis. t	2,0	7,6	8,0	0,0	0,2	0,1	3,0	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	110,7	95,3	82,9	119,1	58,0	60,9	35,1	52,8	
domáca spotreba	tis. t	85,3	84,6	78,5	93,1	45,2	51,5	34,0	41,7	
- potravinárska	tis. t	63,1	60,3	60,0	60,1	1,2	1,8	1,5	1,5	
- osivárska	tis. t	4,9	5,5	6,0	6,0	6,3	6,2	5,5	4,2	
- kŕmna	tis. t	15,1	15,3	10,0	24,9	32,5	37,9	25,0	35,2	
- ostatná	tis. t	2,2	3,5	2,5	2,1	5,2	5,6	2,0	0,8	
vývoz	tis. t	0,3	0,0	3,4	15,0	0,4	2,2	0,4	0,4	
ostatné výdaje	tis. t	6,9	0,0	0,0	0,0	45,6	53,7	34,4	42,1	
celkové použitie	tis. t	92,5	84,6	81,9	108,1	12,4	7,2	0,7	10,7	
konečné zásoby	tis. t	18,2	10,7	1,0	11,0	19,6	24,0	23,4	19,3	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP

Bilancia kukurice a ostatných obilnín

Tab. č. 4
	kukurica	ostatné obilniny	
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	Skutočnosť	Výhľad
	Prognóza
	
		1998-1999	1999-2000	2000-2001	2001-2002	1998-1999	1999-2000	2000-2001	2001-2002	
osevná plocha	tis. ha	118,2	129,5	165,2	143,6	13,6	9,1	8,7	13,7	
zberová plocha	tis. ha	115,8	129,9	145,0		13,0	8,9	10,4		
hektárová úroda	t. ha-1	5,51	6,0	3,04	5,80	3,25	2,38	2,00	3,30	
produkcia	tis. t	637,4	779,3	440,4	832,9	42,2	21,2	20,8	45,2	
počiatočné zásoby	tis. t	176,3	76,5	76,4	102,1	7,8	9,8	1,3	5,8	
dovoz	tis. t	8,4	12,4	160,0	15,0	0,1	0,0	0,0	0,0	
ostatné zdroje	tis. t	0,0	42,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
celková ponuka	tis. t	822,1	910,2	676,8	950,0	50,1	31,0	22,1	51,0	
domáca spotreba	tis. t	569,5	659,9	562,0	680,2	38,7	29,5	16,1	43,0	
- potravinárska	tis. t	111,4	135,1	135,0	142,1	0,9	0,7	0,5	1,0	
- osivárska	tis. t	9,7	13,4	12,0	11,1	2,0	1,8	1,6	4,0	
- kŕmna	tis. t	405,2	469,1	400,0	485,5	32,7	25,4	14,0	35,0	
- ostatná	tis. t	43,2	42,0	15,0	41,5	3,1	1,6	0,0	3,0	
vývoz	tis. t	176,1	174,2	12,7	50,0	1,6	0,2	0,2	2,0	
ostatné výdaje	tis. t	0,0	0,0	0,0	42,0	40,3	29,7	16,3	45,0	
celkové použitie	tis. t	745,6	833,8	574,7	722,2	9,8	1,3	5,8	6,0	
konečné zásoby	tis. t	76,5	76,4	102,1	177,8	13,6	9,1	8,7	13,7	

Prameň: MP SR, ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo SR, VÚEPP

ZELENINA

V roku 2000 sa zelenina pestovala na 45 459 hektároch. Výmera osevných plôch klesla oproti roku 1999 o 1 544 ha (-3,3 %).

Tak ako osevné, i zberové plochy zaznamenali v roku 2000 medziročný pokles, a to    o 3 160 ha (-6,7 %). Takmer pri všetkých druhoch zeleniny klesla v roku 2000 medziročne aj priemerná ha úroda. 

Na zberovej ploche 43 834 ha sa v roku 2000 na Slovensku urodilo 468 838 ton zeleniny, čo je o 216 541 ton (31,6 %) menej ako v roku 1999. Tento pokles produkcie bol zapríčinený dlhotrvajúcim suchom. Najväčší podiel na produkcii má kapusta, a to 21,0%, rajčiny 15,6%, mrkva 10,9%, paprika 7,6%, cibuľa 5,6% a kaleráb 4,8%. Produkcia sledovaných druhov zeleniny v roku 2000 v porovnaní s rokom 1999 klesla, mierne vzrástla len produkcia brokolice, šalátu, šalátových uhoriek a cukrových melónov. 

Výrobné ceny zeleniny vzrástli v roku 2000 oproti roku 1999 pri 16 druhoch              zo sledovaných 27 druhov zeleniny. Pri ostatných druhoch cena klesla.

Z hľadiska zvyšovania produkcie a odbytu zeleniny i na zahraničnom trhu v roku 2001 sa poskytli exportné dotácie pri vývoze mrazenej lahôdkovej kukurice v množstve 1 100 ton vo výške 4 500 Sk/t v termíne vývozu do 31.7.2002, exportné dotácie pri vývoze mrazeného hrášku v množstve 1 500 ton vo výške 4 500 Sk/t v termíne vývozu do 31.7.2002 a exportné dotácie pri vývoze paradajkového pretlaku v množstve 4 500 ton vo výške 3 000 Sk/t v termíne vývozu do 31.7.2002.

Zo Slovenska sa najviac zeleniny vyváža do Českej republiky. V roku 2000 sa do ČR vyviezlo 36 488 ton zeleniny za 472 953 Sk. V zahraničnom obchode s ČR sme v roku 2000 dosiahli kladné saldo v množstve 32 814 ton a v hodnote 373 557 tis. Sk. Vývoz zeleniny sa v roku 2000 realizoval v množstve 46 827 ton v hodnote 690 110 tis. Sk. Vo vývoze dominovali hlavne uhorky a rajčiny. 

V zahraničnom obchode so spracovanou zeleninou vykazuje SR pasívne saldo. A aj z toho dôvodu pre rok 2002 plánuje prostredníctvom IPA SR s podporou domácich spracovateľov formou exportných dotácií na vybrané druhy zeleniny.

Celková bilancia zeleniny na Slovensku
Tab. č.5
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť	Predpoklad
	
		1997	1998	1999	2000	2001	
Osevná plocha	ha	40 548	40 516	47 003	45 459	47 000	
Zberová plocha	ha	39 921	42 157	46 902	43 834	47 000	
Hektárová úroda	t.ha-1	14,8	14,1	14,6	10,7	15,0	
Produkcia	t	594 741	593 025	685 379	468 838	705 000	
Dovoz	t	46 917	64 865	65 265	85 482	65 000	
Celková ponuka 	t	641 658	740 577	750 644	554 320	770 000	
Dodávky na trh							
a sprac. priem.	t	52 515	41 777	42 311	49 291	55 000	
Vývoz	t	47 679	41 528	49 955	46 955	50 000	
Spotreba	t	434 812	417 194	414 615	*416 031	448 000	
Straty	t	106 652	240 078	243 763	42 043	217 000	
Celkové použitie	t	641 658	740 577	750 644	554 320	770 000	

* predpoklad
Prameň ŠÚ SR, VÚEPP

ZEMIAKY

	Zemiaky, často označované prívlastkom druhý slovenský chlieb, vždy patrili medzi základné domáce poľnohospodárske produkty a výrobky z nich medzi obľúbené potraviny. Dokumentuje to aj vysoký podiel malovýroby a samozásobiteľnosti predovšetkým vidieckeho obyvateľstva. Napriek ich obľúbenosti spotreba zemiakov u nás neustále klesá a za posledné roky jej úroveň nedosahuje ani 70 kg na obyvateľa. Aj v roku 2002 predpokladáme, že jej výška nepresiahne  66,6 kg  na obyvateľa.

V roku 2002 budú zemiaky zasadené na 23,6 tis. ha, čo predikuje pri priemernej        ha-úrode 17,5 t/ha produkciu vo výške 391, 6  tis. ton. Nízku predikovanú úrodu ovplyvňuje práve vysoký stupeň malovýroby a  používanie necertifikovanej sadby. Vo veľkovýrobných podmienkach dosahujú niektorí pestovatelia úrody od 25 ton i nad 30 ton z hektára, čo už je na úrovni vyspelých krajín, v ktorých prevažuje predovšetkým spotreba zušľachtených zemiakov na polotovary a hotové výrobky. U nás sme tento trend nezachytili a nedarí sa nám zvyšovať podiel zemiakov na priemyselné spracovanie, ktorých sa ročne priemyselne spracuje maximálne 43 tis. ton. Nízku spotrebu zemiakov na priemyselné spracovanie ovplyvňuje aj nízka konkurencieschopnosť spracovaných výrobkov na trhu voči dovážaným podobným výrobkom, predovšetkým z Českej republiky. 

	Zemiaky patria medzi tradičné poľnohospodárske produkty na domácom trhu, pestované predovšetkým v  severných oblastiach Slovenska. Ich uplatňovanie na trhu podlieha v intenzívnej miere zákonu ponuky a dopytu. Tento vplyv zosilňujú sezónne výkyvy nie len u nás, ale aj v okolitých krajinách, ktoré pri udržaní súčasnej kvality našej produkcie môžu byť potencionálni odberatelia v ďalšom období. Preto odporúčame súčasnú úroveň podpory kvótovanej produkcie vo výške 140 tis. ton ponechať. V prípade dosiahnutia vyššej úrodnosti a vzniku mierneho prebytku po zbere 2002 je tento možné v danom hospodárskom roku       na okolitých trhoch umiestniť, prípadne spracovať domácimi priemyselnými spracovateľskými kapacitami.

Bilancia zemiakov v rokoch1998-2001 a výhľad na rok 2002
Tab. č. 6
Ukazovateľ	MJ	Skutočnosť 	Predikcia	Prognóza 
	
		1998-1999	1999–2000	2000-2001	1999–2000	2000-2001	2001-2002	2002-2003	
Zberová plocha	tis.ha	28,8	26,8	27,0	26,8	27,0	23,6	23,6	
Hektárová úroda 7	t/ha	14,33	14,33	15,47	14,33	15,47	16,42	17,56	
Produkcia 	tis.t	412,0	384,5	418,8	384,5	418,8	387,5	391,6	
Dovoz 	tis.t	36,7	62,3	9,0	62,3	9,0	13,0	10,0	
Z toho sadivo	tis.t	3,2	4,6	3,0	4,6	3,0	3,0
	3,0	
Celková ponuka 11	tis.t	448,7	446,8	427,8	446,8	427,8	400,5	401,6	
Spotreba celkom 12	tis.t	448,7	446,8	427,8	446,8	427,8	400,5	401,6	
z toho 									
  - konzum* : 	tis.t	405,6	386,8	364,1	386,8	364,1	360,2	360,0	
A/ zušľ. výrobky  15	tis.t	40,0	40,0	40,0	40,0	40,0	40,0	40,0	
B/ škrobárne 	tis.t	3,0	3,0	3,0	3,0	3,0	3,0	3,0	
 - sadivo** 	tis.t	30,0	50,4	50,0	50,4	50,0	36,8	38,0	
 - kŕmne a straty  18	tis.t	5,3	8,4	7,6	8,4	7,6	3,0	3,4	
 - vývoz  	tis.t	7,8	1,2	6,1	1,2	6,1	0,5	0,2	

Prameň: MP SR

CUKOR

	Napriek pesimistickým odhadom počas minuloročnej kampane cukrovary nakúpili       a  spracovali viac ako 1 370 tis. ton  cukrovej repy, z ktorej vyrobili 173 tis. ton rafinovaného cukru. Vplyvom výrazného nárastu trhovej ceny cukru sa významne znížil dopyt na trhu. Skutočná spotreba v roku 2001 poklesla oproti predchádzajúcemu roku o 26 %. Z toho dôvodu boli cukrovary donútené realizovať vývoz vo výške 28 tis. ton rafinovaného cukru        toho 3 900 ton podporne pri poskytnutí subvencie ŠFTR do výšky limitu WTO.

V roku 2002 vplyvom a vzhľadom na odporúčania EÚ, ktorými bola zverejnená predpokladaná prístupová kvóta cukru pre Slovensko vo výške kvóty A  189 760 ton a  kvóty B  18 976 ton, je predpoklad výroby a spracovania viac ako 1 400 tis. ton cukrovej repy         pri predpokladanom náraste domácej spotreby rafinovaného cukru na základe už prijatých ochranných opatrení. V roku 2002 je predikovaný dovoz 8 tis. ton cukru mimo zušľachťovacieho styku a predpokladá sa s uvoľnením do voľného obehu štátnych hmotných rezerv vo výške 5 tis. ton.

Vzhľadom na špecifiká legislatívy EÚ v oblasti regulácie trhu s cukrom, ktorý je založený na  princípe samofinancovania je potrebné prispôsobiť našu legislatívu tomuto princípu v čo najkratšom období.       

Bilancia cukru v tis. tonách v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002
Tab. č. 7
	1996	1997	1998	1999	2000	2001	Predikcia	
							2002	
Počiatočné zásoby k 1. 1.	126,1	184,0	196,3	111,1	163,5	123,2	147,5	
Výroba cukru	225,0	217,9	153,2	196,0	128,8	172,7	190,0	
Dovoz	18,3	8,3	2,6	13,9	4,6	7,7	8,0	
Iné zdroje 	20,2	7,1	14,9	11,9	12,0	7,2	5,0	
Celková ponuka	389,6	417,3	367,0	332,9	308,9	310,8	350,5	
Tuzemská spotreba	204,6	201,7	200,2	164,8	181,4	134,9	178,0	
z toho: obyvateľstvo	108,1	103,8	109,3	90,0	102,3	67,1	100,0	
potravinársky priemysel	82,7	85,5	81,2	63,0	67,2	56,0	78,0	
 mimo potrav. priem.	13,8	12,4	9,7	11,8	11,9	11,8	-	
Vývoz	1,0	19,3	55,7	4,6	4,3	28,4	30,0	
Celková spotreba	205,6	221	255,9	169,4	185,7	163,3	208,0	
Konečné zásoby k 31. 12.	184	196,3	111,1	163,5	123,2	147,54	142,5	
Prameň: MP SR

Bilancia cukru v hospodárskych rokoch v tis. t.
Tab. č. 8
	1996/97	1997/98	1998/99	1999/2000	2000/2001	predikcia	
						2001/2002	
Počiatočné zásoby k 1.10.	14,2	35,4	33,1	19,9	32,1	35,4	
Výroba cukru	226,2	222,4	166,4	179,0	128,8	173,8	
Iné zdroje	8,6	10,0	5,6	4,0	6,8	5,0	
Dovoz spolu	9,0	3,6	10,7	5,7	7,2	8,0	
Zdroje spolu	258,0	271,4	215,8	208,6	174,9	222,2	
Dodávky pre obyv. a výrobu	187,4	190,2	177,6	167,1	127,7	152,0	
Ostatné dodávky	20,2	2,4	1,8	6,0	8,7	8,0	
Vývoz spolu	15,0	45,7	16,5	3,4	3,1	32,0	
Predaj spolu	222,6	238,4	195,9	176,5	139,5	192,0	
Konečné zásoby k 30.9.	35,4	33,1	19,9	32,1	35,4	30,2	
* skutočnosť
Prameň: MP SR

HOVÄDZÍ DOBYTOK

	Trh s jatočným hovädzím dobytkom v SR v roku 2001 bol ovplyvňovaný doznievaním výskytu slintačky a krívačky v Západnej Európe, novými prípadmi výskytu BSE, stanovenou minimálnou cenou jatočných býkov a v neposlednej miere aj stravovacími návykmi                a kúpyschopnosťou nášho obyvateľstva. Znížený dopyt a z toho vyplývajúci nižší predaj, znamenali aj zníženie produkcie jatočného dobytka.
	Podľa štatistických hlásení spravodajských organizácií zapísaných v Registri fariem    a odhad za drobnochovateľov bolo k 31.12.2001 v SR 644,9 tis. ks HD, čo je 1,2 tis ks menej ako pred rokom. (V roku 2000 medziročne ubudlo 18,9 tis. ks HD, t.j. 2,8 %).
	Počet kráv bez trhovej produkcie mlieka v SR k 31.12.2001 bol 28,1 tis. ks a oproti minulému roku vzrástol o 2,4 tis. ks (o 9,4 %). Ich podiel na celkovom pocte kráv sa zvýšil    z 9,5 % na 10,3 %.
	Vo výkrme hovädzieho dobytka v SR k 31.12.2001 bolo 71,7 tis. ks t.j. o 6,1 tis. ks menej ako pred rokom.
	Priemerný prírastok hmotnosti vo výkrme dobytka bol 0,722 kg na kus a deň, čo je       o 0,026 kg (o 3,7 %) viac ako v roku 2000.
	Domáca spotreba hovädzieho mäsa dosiahla 37 850 t mäsa na kosti, čo je (o 23,2 % menej ako v roku 2000), a v prepočte na 1 obyvateľa na 7,0 kg (o 2,1 kg menej ako v roku 2000).
	Cena jatočného dobytka a hovädzieho mäsa mala klesajúci trend a bola ovplyvnená minimálnou cenou jatočných býkov.

	Vývoj trhu s hovädzím dobytkom v roku 2002 bude ovplyvňovaný v podstate rovnakými činiteľmi, najmä minimálnou cenou jatočných býkov 48 Sk/ kg ž. hm., nízkym domácim dopytom a možnosťami vývozu.

	V roku  2002 v SR predpokladáme:

-   Ponuku jatočného hovädzieho dobytka 67 231 ton  ž. hm. (o 3 818 t, t.j. o 6,0 % viac ako    predaj v roku 2001)
-   Dovoz i vývoz hovädzieho dobytka približne rovnaký ako v roku 2001.
-   Zníženie  domácej  spotreby  hovädzieho  mäsa n a cca 7,2 kg mäsa na kosti v prepočte     na jedného obyvateľa a prebytok ponuky hovädzieho dobytka o 5,5 tis. ton.

Bilancia jatočného dobytka v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002

Tab. č. 9
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Index	Index	
 	skutočnosť	skutočnosť	výhľad	2001/2000	2002/2001	
Stavy dobytka ( v tis. ks)	646,1	644,9	645	99,8	100,0	
Stavy kráv (v tis. ks)	271,2	272,6	273	100,5	100,1	
Hovädzie mäso na kosti	ton	ton	ton	x	x	
Počiatočné zásoby	5 528	2 848,0	1558,0	51,5	54,7	
Produkcia	47 950	38 175,0	40 473	79,6	106,0	
Import  	2 758	1 683,0	1 700,0	61,0	101,0	
Zdroje   s p o l u  	56 236	42 706,0	43 731,0	75,9	102,4	
Export	4 101	3 297,0	3 300,0	80,4	100,1	
Domáca spotreba 	49 287	37 850,0	38 850,0	76,8	102,6	
Výdaje  spolu	53 388	41 147,0	42 150,0	77,1	102,4	
Konečné zásoby	2 848	1 558,0	1 581,0	54,7	101,5	
Kvóta jatoč. býkov, ton ž. h.	x	30 000,0	30 000,0	x	100,0	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP

JATOČNÉ OŠÍPANÉ

	V roku 2001, vplyvom vyššieho poctu narodených prasiat a nižšieho predaja jatočných ošípaných sa v SR spomalil úbytok poctu ošípaných a v podstate sa stabilizoval počet prasníc. Došlo k ďalšiemu zlepšeniu v ukazovateľoch reprodukcie základného stáda a zvýšila sa aj úžitkovosť prasníc. Začali sa prejavovať tendencie pre zvyšovanie produkcie jatočných ošípaných.
	Situáciu na trhu s ošípanými a bravčovým mäsom v SR v roku 2001 charakterizujú následovné údaje:
-   K 31.12.2001 v SR bolo 1 469,4 tis. ks ošípaných, t.j. o 19,0 tis. ks (o 1,3 %) menej ako     k 31.12.2000, z toho 131,0 tis. ks prasníc.
-   Vo výkrme ošípaných na konci roka 2001 bolo 628,3 tis. ks, t.j. o 18,5 tis. (o 2,9 %) menej ako na konci roka 2000.
-   Celková produkcia jatočných ošípaných v roku 2001 bola 225 312 t ž. hm. (oproti roku 2000 menej o 6,5 %), v tom predaj 170 312 ton v ž. hm. (o 5,9 % menej ako v roku 2000).
-   Do SR sa doviezlo 13 738 t ošípaných v prepočte na mäso na kosti, t.j. o 537 t (o 4,0 %) viac ako v roku 2000. Zo SR sa vyviezlo 778 t ošípaných v prepočte na mäso na kosti (v roku 2000 len 20,3 t).
-   Domácu spotrebu bravčového mäsa v roku 2001 odhadujeme na 30,7 kg/obyvateľa            (o 2,4 kg menej ako v roku 2000).

Vývoj trhu s ošípanými a bravčovým mäsom v SR v roku 2002 odhadujeme nasledovne:

-   Zvýšenie celkového poctu ošípaných na 1 480 tis. ks (o 0,7 %) a počtu prasníc                   na 131,8  tis. ks (o 0,6 %).
-   Produkciu jatočných ošípaných 223 305 t  ž. hm. (oproti roku 2001 menej o 0,9 %), v tom predaj 171 055 t ž. hm. (oproti  roku 2001 viac o 0,4 %) a samozásobenie 52 250 t ž. hm. (oproti roku 2000 menej  o 5,0 %).
-   Prebytok ošípaných na zahraničných trhoch a dovoz 14 000 t ošípaných v prepočte na mäso  za nižšie ceny, ako sú výrobné náklady chovateľov v SR.
-   Domácu spotrebu bravčového mäsa 30,5 kg/obyvateľa (oproti roku 2001 menej o 0,2 kg).

Bilancia jatočných ošípaných v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002

Tab. č. 10
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Index	Index	
 	skutočnosť	skutočnosť	výhľad	2001/2000	2002/2001	
Stavy ošípaných ( v tis. ks)	1488,4	1 469,4	1 480	98,7	100,7	
Stavy prasníc  (v tis. ks)	131	131,0	131,8	100,0	100,6	
Bravčové mäso na kosti	ton	ton 	ton 	x	x	
Počiatočné zásoby	4 453	2 363	2 485	53,1	105,2	
Produkcia	163 603	153 012	151 786	93,5	99,2	
Import  	13 166	13 738	14 000	104,3	101,9	
Zdroje   s p o l u  	181 222	169 113	168 271	93,3	99,5	
Export	20	778	780	3 890,0	100,3	
Domáca spotreba 	178 839	165 850	165 000	92,7	99,5	
Výdaje spolu	178 859	166 628	165 780	93,2	99,5	
Konečné zásoby	2 363	2 485	2 491	105,2	100,2	
Kvóta jatoč. ošíp. ton ž. h.	x	190 000	190 000	x	100,0	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP

JATOČNÉ OVCE

	Dlhodobá štátna podpora chovu oviec v SR sa v roku 2001 prejavila pozitívnym vývojom počtov oviec a ukazovateľov plodnosti a produkcie jatočných oviec, mlieka i vlny.

-   K 31.12.2000 bolo v SR 358,4 tis. ks oviec , z toho 212,6 tis. ks bahníc.
-   Produkcia jatočných oviec 3 409 t ž. hm., ovčieho mlieka 10 548 tis. l , ovčej vlny v pote     990 ton.
-   Predaj jatočných oviec 2 959 ton  ž. hm., z toho 1 224 ton ž. hm. jatočných jahniat ovčieho mlieka 8 790 tis. litrov a  ovčej vlny v pote 628 ton.
-   Export 713,1 t oviec v prepočte na mäso,  376 t ovčích syrov v rámci subvenčného vývozu  (subvencie v čiastke 5,0 mil. Sk) a 1 988 ton ovčej vlny.
-   Import 49,3 ton oviec v prepočte na mäso a  2 452 ton ovčej vlny.

	V roku 2002 v chove oviec za SR, v porovnaní s rokom 2001, predpokladáme:

-   Zvýšenie poctu oviec spolu na 366,0 tis. ks (+2,1 %) a bahníc na 213,2 tis. ks (+0,3 %).
-   Produkciu ovčieho mlieka v organizáciách zapísaných v registri fariem 9 140 tis. l (+1,0%), za všetky sektory 10 590 tis. l  (+0,4 %), predaj ovčieho mlieka celkom 8 881 tis. l (+1,0%).
-   Produkciu jatočných oviec 3 453 t ž. hm. (+1,3 %), predaj jatočných oviec 3 003 t ž. hm.     (+1,5 %), z toho jatočných jahniat 1 258 t ž. hm. (+2,7 %).
-   Produkciu vlny v organizáciách  zapísaných  v  registri fariem 710 ton (+1,4 %), za všetky sektory 1 000 ton (+1,0 %) a pretrvávajúci nezáujem o vyprodukovanú vlnu hrubšieho sortimentu chovateľmi v SR v množstve cca 800 ton. 
-   Exportu jatočných oviec 740 t v prepočte na mäso (+3,8 %).
-   Export vlny cca 2 000 t (+0,6 %), import vlny 2 500 t (+2,0 %).
-   Domácu spotrebu ovčieho mäsa 0,20 kg v hodnote na kosti v prepočte na 1 obyvateľa, t.j.     rovnakú ako v roku 2001.
-   Zvýšenie ceny ovčieho mlieka, stagnáciu cien jatočných oviec a ceny vlny.

Bilancia jatočného ovčieho mäsa v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002

Tab. č. 11
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Index	Index	
 	skutočnosť	skutočnosť	výhľad	2001/2000	2002/2001	
 	ton	ton	ton	x	x	
Počiatočné zásoby	75	74	93	98,7	125,7	
Produkcia	1 619	1 773	1 796	109,5	101,3	
Import  	62	49	50	79,0	102,0	
Zdroje   s p o l u  	1 756	1 896	1 939	108,0	102,3	
Export 	737	713	740	96,7	103,8	
Spotreba  celkom	945	1 090	1 100	115,3	100,9	
Konečné zásoby	74	93	99	125,7	106,5	
Rozdelenie  s p o l u	1 756	1 896	1 939	108,0	102,3	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 - predbežné údaje, rok  2002 - VÚEPP	

Bilancia ovčej vlny v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002
Tab. č. 12
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Index	Index	
 	skutočnosť	skutočnosť	výhľad	2001/2000	2002/2001	
Stavy oviec ( v tis. ks)	348	358,4	366,0	103,0	102,1	
Stavy bahníc ( v tis. ks)	211,6	212,6	213,2	100,5	100,3	
 	tony	tony	tony	x	x	
Počiatočné zásoby	500	500	400	100	80,0	
Domáca produkcia 	930	990	1 000	106	101,0	
Import  	1808	2 452	2 500	136	102,0	
Zdroje   s p o l u  	3238	3 942	3 900	122	98,9	
Export  spolu	773	1 988	1 950	257	98,1	
Domáca spotreba 	1965	1 554	1 550	79	99,7	
Výdaje spolu	2738	3 542	3 500	129	98,8	
Konečné zásoby	500	400	400	80	100,0	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP
KRAVSKÉ MLIEKO

	V roku 2001 oproti roku 2000 priemerný počet dojníc klesol z 246,1 tis. ks                na 239,3 tis. ks, t.j. o 2,84 %.
	Priemerná denná dojnosť na dojnicu vzrástla v roku 2001 oproti roku 2000 o 0,85 l, čo je nárast o 7,18 %, pričom ročná dojnosť sa z 4 336,7 l zvýšila o 316,8 l na 4 653,5 l.
	V medziročnom porovnaní rokov 2001 a 2000 výroba kravského mlieka vzrástla          o 46,4 mil. l, t.j. o 4,35 %.
	V roku 2001 sa nakúpilo v spracovateľskom priemysle 952 mil. l surového kravského mlieka, t.j. o 49,2 mil. l viac ako v rovnakom období predchádzajúceho roka.
	Vývoj zahraničného obchodu v prepočte na mlieko v roku 2001 oproti roku 2000 bol pozitívny. Kladné saldo zahraničného obchodu bolo o 19 078 tis. l, t.j. o 14,57 % vyššie ako     v predchádzajúcom roku.
	Priemerná cena nakúpeného surového kravského mlieka v roku 2001 oproti roku 2000 vzrástla z 8,37 Sk/l, čo je nárast o 5,26 %. Pre rok 2002 bola vyhlásená minimálna cena      9,30 Sk/ liter, čo je oproti vyhlásenej minimálnej cene roku 2001 (8,70 Sk/l)  nárast o 6,9 %.
	Prebytok kravského mlieka v roku 2001 bol v objeme 126,2 mil. litrov riešený v rámci limitov WTO subvenčným vývozom mliekarenských komodít v skupine sušené mlieko, maslo a prírodné syry. Na subvencie pri vývoze bolo vyplatených 201,2 mil. Sk a na úhradu časti nákladov na spracovanie prírodných syrov dotácie v čiastke 5,1 mil. Sk.
	Celkom na regulačné opatrenia pri organizovaní trhu s kravským mliekom boli v roku 2001 použité finančné prostriedky v čiastke 206,3 mil. Sk.

Vývoj trhu s mliekom v SR v roku 2002 odhadujeme nasledovne:

-   Zvýšenie produkcie mlieka a úžitkovosti kráv na 4 900 litrov.
-   Predaj mlieka na spracovanie v množstve 997 mil. litrov, t.j. nárast  o 45 mil. litrov.
-  Prebytok mlieka riešený exportom 280 mil. litrov, z toho do 165 mil. litrov riešených  podporou vývozu. 
-   Poklesom zahraničných cien sušeného mlieka a masla.

Bilancia kravského mlieka v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002

Tab. č. 13
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Index	Index	
 	skutočnosť	skutočnosť	výhľad	2001/2000	2002/2001	
Priemerné stavy dojníc (v tis. ks)	246,1	239,3	236	97,2	98,6	
Ročná úžitkovosť (v litroch) 	4337	4 654	4 900	107,3	105,3	
 	mil. litrov	mil. litrov	mil. litrov	x	x	
Počiatočné zásoby	13,5	20,0	20,5	148,1	102,5	
Predaj mlieka  	902,8	952,0	997,0	105,4	104,7	
Import  mlieka  	89,8	90,2	110,0	100,4	122,0	
Zdroje   s p o l u  	1 006,1	1 062,2	1 127,5	105,6	106,1	
Export mlieka  spolu	220,7	240,0	280,0	108,7	116,7	
z toho - subvenčný vývoz	128,8	126,2	165,0	98,0	130,7	
           - vývoz bez subvencie	91,9	113,0	115,0	123,0	101,8	
Domáca spotreba 	765,4	801,5	827,5	104,7	103,2	
Konečné zásoby	20,0	20,5	20,0	102,5	97,6	
Rozdelenie  s p o l u	1 006,1	1 062,0	1 127,5	105,6	106,2	
K v ó t a 	930,0	950,0	1 000,0	102,2	105,3	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, Spotreba 2001 – predbežné údaje, rok 2002 - VÚEPP

HYDINOVÉ MÄSO A VAJCIA

	Na základe výsledkov živočíšnej výroby možno konštatovať, že v roku 2001 vzrástol priemerný počet hydiny spolu na Slovensku oproti predchádzajúcemu roku o 4,0 %                 a priemerný počet sliepok o 2,3 %.
	V roku 2001 celková produkcia v živom, vrátane odhadovaného samozásobenia        (17 tis. ton) dosiahla 120,6 tis. ton, t. j. vzrástla o 9,1 tis. ton (o 8,2 %).
	Výroba hydinového  mäsa v roku 2001 dosiahla  91,6 tis. ton, z toho bez samozásobenia (spracované v hydinárskych závodoch) 80,4 tis. ton.

	Predaj jatočnej hydiny do spracovateľských závodov z prvovýroby dosiahol v roku 2001 množstvo 103,5 tis. ton
	Tendencia poklesu produkcie slepačích vajec sa zastavila. Za hodnotené obdobie dosiahla celková výroba 1 158,2 mil. kusov, čo je viac o 8,6 % ako v roku 2000 a to                v dôsledku vzrastu priemernej znášky na sliepku o 3,2 %.
	Celková ponuka hydinového mäsa (vrátane výrobkov) vzrástla o 11,6 % a spotreba hydinového mäsa o 7,6 %. Na základe týchto údajov sa predpokladá vzrast spotreby hydinového mäsa na obyvateľa a rok zo 17,1 kg v roku 2000 na 18,5 kg v roku 2001. Spotreba vajec sa predpokladá na úrovni predchádzajúceho roka, t. j. 211 kusov na obyvateľa a rok.
	V zahraničnom obchode s hydinou a vajcami sa tak ako v predchádzajúcom roku         i v roku 2001 dosiahla záporná bilancia. Najväčší podiel 51,7 % na celkovom negatívnom salde dosiahla živá hydina (brojlerové jednodňové kurčatá). Hydinové mäso predstavuje          z celkového objemu 44,2 % (-326,4 mil. Sk) a vaječné hmoty 6,4 % (-47,4 mil. Sk).

Na základe doterajšieho vývoja produkcie jatočnej hydiny sa predpokladá v roku 2002: 
	
- Vzrast celkovej produkcie jatočnej hydiny v živom na 122,4 tis. ton, t. j. o 1,5 %, hydinového mäsa na  93,1 tis. ton a pokračujúci dovoz nadprodukcie hydinového mäsa           z tretích krajín za nízke ceny. 
- Vzrast produkcie vajec na 1 190 mil. kusov a pretrvávajúci sezónny prebytok vajec             (50 mil. ks) spracovávaný na sušené vaječné hmoty v ročnom množstve do 550 ton.

Bilancia hydinového mäsa v roku 2000, 2001 a výhľad na rok 2002

Tab. č. 14
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Index	Index	
 	skutočnosť	skutočnosť	výhľad	2001/2000	2002/2001	
 	ton	ton	ton	x	x	
Počiatočné zásoby	4 145	3 212	4 946	77,5	154,0	
Produkcia	84 710	91 632	93 050	108,2	101,5	
Import  	8 780	14 148	12 000	161,1	84,8	
Zdroje   s p o l u  	97 635	108 992	109 996	111,6	100,9	
Export  spolu	1 958	4 539	5 000	231,8	110,2	
Domáca spotreba 	92 465	99 507	100 504	107,6	101,0	
Konečné zásoby	3 212	4 946	4 492	154,0	90,8	
Rozdelenie  s p o l u	97 635	108 992	109 996	111,6	100,9	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, MP SR

Bilancia konzumných vajec v roku 2000, 2001 a v roku 2002
Tab. č. 15
 	Rok 2000	Rok 2001	Rok 2002	Index	Index	
 	skutočnosť	skutočnosť	výhľad	2001/2000	2002/2001	
 	tis. ks	tis. ks	tis. ks		x	
Počiatočné zásoby	15 000	10 000	11 198	66,7	112,0	
Produkcia	1 066 508	1 158 220	1 190 000	108,6	102,7	
Import  	92 162	72 980	50 000	79,2	68,5	
Zdroje   s p o l u  	1 173 670	1 241 200	1 251 198	105,8	100,8	
Export 	16 422	26 979	30 000	164,3	111,2	
Spotreba  celkom	1 147 248	1 203 023	1 205 000	104,9	100,2	
Konečné zásoby	10 000	11 198	16 198	112,0	144,7	
Rozdelenie  s p o l u	1 173 670	1 241 200	1 251 198	105,8	100,8	

Prameň: ŠÚ SR, Colné riaditeľstvo, MP SR