Informácia o návšteve komisára Európskej komisie pre rozširovanie Güntera Verheugena v Slovenskej republike v dňoch 1.-3. 5.2002

Na pracovnej návšteve, ktorá sa uskutočnila v dňoch 1. – 3. mája 2002, komisára EK Güntera Verheugena sprevádzali za stranu EÚ: Eric van der Linden – veľvyslanec Delegácie EK v Bratislave, Kristin Schreiber – kancelária G. Verheugena, Jean Christophe Filori – hovorca G. Verheugena, Bernd Biervert – pracovník DG pre rozšírenie, člen tímu pre rozširovanie “Slovensko“ a Onno Simons – radca Delegácie EK v Bratislave. 

Počas prvého pracovného dňa návštevy komisár G. Verheugen sa stretol na pracovných raňajkách s prezidentom SR Rudolfom Schusterom, mal rokovania s predsedom NR SR Jozefom Migašom a ministrom zahraničných vecí Eduardom Kukanom. Zúčastnil sa na pracovnom obede s podpredsedníčkou vlády SR pre integráciu Máriou Kadlečíkovou, podpredsedom vlády SR pre ekonomiku Ivanom Miklošom, podpredsedom vlády SR pre legislatívu Ľubomírom Fogašom a podpredsedom vlády SR pre ľudské, menšinové práva a regionálny rozvoj Pálom Csákym. Komisár sa zúčastnil tiež na otvorení konferencie “Slovensko a Rómovia: partnerstvo a spolupráca“, na okrúhlom stole s mimovládnymi organizáciami a uskutočnil prednášku na Slovenskej technickej univerzite v Bratislave. Stretol sa i s vybranými poslancami NR SR (P. Weissom, F. Šebejom, L. Nagyom, L. Oroszom, J. Langošom a P. Tatárom) a absolvoval večeru s predsedami hlavných koaličných strán.

Počas druhého pracovného dňa návštevy ho sprevádzal predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda. Komisár navštívil východné Slovensko, obec Žehra, kde sa oboznámil s podmienkami bývania rómskeho obyvateľstva. Na pracovnom obede sa stretol s predstaviteľmi obcí, kde žije v prevažnej miere Rómske obyvateľstvo a oboznámil sa so situáciou riešenia výstavby sociálnych bytov, vzdelávania a zapájania rómskeho obyvateľstva do pracovného pomeru. Obaja predstavitelia absolvovali i pracovné stretnutie za okrúhlym stolom venované problematike regionálneho rozvoja s ministrom pre regionálny rozvoj a predsedami VÚC v Banskej Bystrici. Na záver návštevy sa uskutočnila diskusia so študentmi na Univerzite Mateja Bela v Banskej Bystrici.

Pracovné rokovanie s ministrom ZV SR E. Kukanom.

Minister ZV SR E. Kukan ocenil úroveň spolupráce medzi EK a SR a v tejto súvislosti vyzdvihol príspevok G. Verheugena k úspešnému priebehu rokovaní o vstupe SR do EÚ. Zdôraznil, že SR chce byť v októbri 2002 na “pozitívnom“ zozname kandidátskych krajín, s ktorými budú uzavreté rokovania do konca tohto roku. Informoval o aktuálnom stave v rokovacích kapitolách, ktoré sú zatiaľ otvorené a naznačil predstavy SR o časovom rámci ich uzatvorenia.

G. Verheugen potvrdil, že stratégia EK sa nemení a nikto nespochybňuje cieľ ukončiť rokovania s prvou skupinou kandidátskych krajín do konca roka 2002. Problémy by mohol však priniesť opätovný negatívny výsledok referenda o Zmluve z Nice v Írsku a preto v tejto súvislosti by považoval za vhodné, aby sa i kandidátske krajiny usilovali vysvetliť írskym občanom historický význam ratifikácie Zmluvy. Takisto i otázka Cypru, ktorá by však nemala byť zásadnou prekážkou rozširovania. G. Verheugen zdôraznil dôležitosť politickej stability v kandidátskych krajinách z pohľadu ich integračných ambícií.

Pokiaľ ide o harmonogram procesu rozširovania, summit EÚ v Seville (jún 2002) by mal iba posúdiť stav prípravy kandidátskych krajín (KK) v oblasti prípravy administratívnych kapacít (poznamenal, že SR bude hodnotená EK pomerne negatívne). Summit v Bruseli (október 2002) by mal zaujať stanovisko k odporúčaniu EK, s ktorými KK by mali byť ukončené rokovania do konca roka 2002. EK je presvedčená, že členské krajiny jej závery potvrdia. Definitívne by mal byť proces zavŕšený na summite v Kodani (december 2002), omeškanie o pár mesiacov sa však nedá vylúčiť, najmä ak nedôjde k dohode o finančnom balíčku pre rozšírenie..

Stratégia EK predpokladá, že do konca španielskeho predsedníctva by mali byť so SR ukončené bez problémov rokovania v kapitole Spravodlivosť a vnútorné záležitosti, Regionálna politika a Inštitúcie. Zložitejšia je situácia v kapitole Hospodárska súťaž (nielen v prípade SR), kde zostáva otvorenou otázka poskytovania daňových úľav pre Volkswagen a VSŽ EK sa neusiluje o úplné odbúranie štátnej pomoci, avšak táto musí byť v súlade s legislatívou EÚ. V kapitole “Poľnohospodárstvo“ naznačil komisár flexibilitu na strane EÚ v prípade kvót, za otvorenú označil i otázka priamych platieb. V kapitole “Regionálna politika“ sa očakáva spoločná pozícia EÚ ešte počas španielskeho predsedníctva. Zo strany SR bude podľa G. Verheugena potrebné zintenzívniť úsilie pri efektívnom riadení fondov EÚ (v prípade ich nevyužitia hrozí prepadnutie prostriedkov).

V kapitole “Finančné a rozpočtové ustanovenia“ označil komisár za hlavné otvorené otázky rozpočtové kompenzácie (nemali by kompenzovať rozpočtové deficity) a priame platby. Zdôraznil, že SR v žiadnom prípade nebude v pozícii čistého prispievateľa do rozpočtu EÚ.

Celkovo G. Verheugen konštatoval, že SR dosiahla za posledné 2 roky významný pokrok a všetky zostávajúce problémy sú zvládnuteľné. Za základný predpoklad ďalšieho napredovania označil stabilnú politickú situáciu a vybudovanie dostatočných administratívnych kapacít. Neodporúčal opätovné otváranie predbežne uzavretých kapitol, vrátane kapitoly “Voľný pohyb kapitálu“, kde sa podarilo vynegociovať priaznivejší výsledok PR.

Štátny tajomník MZV SR J. Figeľ poďakoval EK za ústretový a pozitívny prístup k viacerým citlivým otázkam a požiadal o širší priestor pre prerokovanie niektorých otázok v kapitole “Poľnohospodárstvo“ (veľvyslanec EK v SR informoval, že príde do SR v krátkej dobe expert EK, aby tieto otázky prediskutoval). 

Konferencia “Slovensko a Rómovia: partnerstvo a spolupráca“

Komisár vo svojom vystúpení zdôraznil, že konferencia je dôkazom, aký veľký význam prikladá SR riešeniu rómskej problematiky, pričom vyzdvihol najmä úsilie vlády a mimovládnych organizácií. Napriek tomu stále ešte pretrváva istý rozdiel medzi implementáciou politiky voči Rómom a realitou. Dôstojné zaobchádzanie s menšinami je súčasťou Kodanských kritérií pre vstup do EÚ. 

Za hlavné priority politiky voči rómskej populácii označil vzdelávanie, ubytovanie a technickú infraštruktúru. Prezentoval pripravenosť EÚ pomôcť SR pri riešení rómskej problematiky, ktorá má jasnú európsku dimenziu (nemožno ju zužovať len na problém SR). Integrácia Rómov do spoločnosti je podľa G. Verheugena komplexná ťažká úloha, ktorej realizácia pôjde nad časový rámec vstupu SR do EÚ, avšak mala by sa napriek tomu riešiť čo najpromptnejšie.

Nevyhnutným predpokladom dosiahnutia pokroku v tejto oblasti je účasť samotných Rómov, ktorých organizácie by mali participovať na vypracovávaní projektov s cieľom zlepšiť svoje postavenie.

Účasť na okrúhlom stole s mimovládnymi organizáciami 

G. Verheugen vo svojom príspevku ocenil aktivity 3. sektora v SR, zvlášť ich príspevok k vysokej účasti na parlamentných voľbách 1998. Zdôraznil oddanosť EÚ demokracii a jej podporu aktivitám občianskej spoločnosti. Za istý negatívny signál pre SR označil nízku účasť občanov v regionálnych voľbách v roku 2001. V tejto súvislosti podčiarkol, že parlamentné voľby v roku 2002 budú mať rozhodujúci význam pre integráciu SR do NATO a EÚ, z pohľadu ktorej je nevyhnutný stabilný politický vývoj pred i po voľbách. Vyzdvihol význam rozširovania EÚ pre členské i kandidátske krajiny, pričom za aktuálne hlavné ciele únie označil:

	posilnenie demokratickosti a transparentnosti štruktúr EÚ;
	odolnosť krajín EÚ voč	i nacionalizmu;
	sociálny a ekonomický pokrok;
	jednotu v kultúrnej rôznosti;

Predstavitelia prítomných MVO informovali o svojich aktivitách v oblasti integrácie SR do EÚ. V diskusii komisár zhodnotil prínos komunikačnej stratégie EK o rozširovaní EÚ, i vďaka ktorej sa zvýšil záujem európskych médií o tento proces, otáznym však podľa neho zostáva, či by stratégia mala i formovať názory občanov krajín EÚ – to by mala byť podľa neho predovšetkým úloha politických, ekonomických a kultúrnych elít.

Návšteva obce Žehra 

G. Verheugen sa spoločne s predsedom vlády oboznámil s podmienkami života a bývania rómskeho obyvateľstva v obci Žehra, s vyhliadkami na ich ďalšie zlepšenie a s realizovanými projektami, ktoré financovala i EÚ. Navštívili tiež miestnu materskú školu v obci, komunitné centrum vybudované s pomocou prostriedkov PHARE (zamerané na zvýšenie vzdelanosti a rekvalifikáciu Rómov) a súkromnú prevádzku na spracovanie dreva. 

V rámci diskusie s rómskym obyvateľstvom a starostom obce Žehra a následnej tlačovej konferencie M. Dzurinda ocenil aktivity miestnych orgánov i všetkých občanov. Napriek dosiahnutým výsledkom sa však ukazuje, že riešenie rómskej otázky si vyžiada ešte veľa dlhodobého úsilia. 

G. Verheugen uviedol, že je dôležité poznanie o riešiteľnosti rómskeho problému. Existencia národnej stratégie pre jeho riešenie bude jednou z podmienok vstupu príslušných krajín do EÚ. Nakoľko ide o otázku s celoeurópskym rozmerom sa ukazuje ako potrebné vypracovať dlhodobú komplexnú stratégiu EÚ pre jej riešenie. Spišský región bude patriť do “cieľa 1“ s nárokom na najvyššiu podporu z fondov EÚ. 

Obaja predstavitelia sa zhodli na nevyhnutnosti odstrániť diskrimináciu voči rómskemu etniku na základe predsudkov a zabezpečiť rovnosť príležitostí, čo by podstatne znížilo nezamestnanosť Rómov. Dôležité je najmä, aby postoje zmenila mladá generácia, čo by malo priniesť vzdelávanie.

Pracovné stretnutie za okrúhlym stolom venované problematike regionálneho rozvoja

Komisár ocenil, čo SR doteraz urobila pre posilnenie kompetencií regionálnych orgánov. Zdôraznil, že reforma by sa mala zavŕšiť i presunom finančných a ľudských zdrojov na túto úroveň, čo je tiež nevyhnutným predpokladom pre čerpanie fondov EÚ. Stále totiž existujú podľa neho slabiny, ktoré môžu spôsobiť, že SR stratí časť predvstupových fondov. Za dôležité označil predovšetkým vyrovnávanie rozdielov medzi regiónmi, z ktorých každý okrem Bratislavy bude spĺňať predpoklady na čerpanie zo štrukturálnych fondov EÚ.

G. Verheugen podčiarkol, že SR musí byť schopná absorbovať pomoc EÚ, čo si z pohľadu EK vyžaduje zdokonaliť administratívne kapacity pre jej manažment a vytvoriť partnerské vzťahy medzi všetkými zainteresovanými subjektami.

Minister I. Harna informoval o schválení Národného plánu regionálneho rozvoja v roku 2001, ktorý už bol prezentovaný EK. V súvislosti s čerpaním fondov EÚ boli kompetencie rozdelené v SR takým spôsobom, aby zohľadňovali zameranie konkrétnej inštitúcie (t.j. štrukturálne fondy – Ministerstvo pre regionálny rozvoj, sociálny fond – Ministerstvo sociálnych vecí práce a rodiny a pod). Minister informoval i o vytvorení monitorovacieho výboru pre všetky sektorové programy.

V diskusii prítomní predsedovia VÚC poukázali na viaceré konkrétne problémy pri financovaní regionálneho rozvoja a vyjadrili záujem o sprehľadnenie, zefektívnenie celého systému. Podčiarkli, že regionálny faktor by sa nemal stratiť napriek sektorovému charakteru rozvojovej pomoci. Bola naznačená potreba intenzívnejšej komunikácie s predsedom vlády SR M. Dzurindom, ktorý v reakcii vyjadril ochotu stretnúť sa s jednotlivými predsedami VÚC pričom uviedol, že s tromi sa už stretol. Primátor J. Králik poukázal na dôležitosť vybudovať cestu diaľničného typu do Banskej Bystrice pre prílev zahraničných investícií.
	
Prednáška na Slovenskej Technickej Univerzite 

Rektor STU udelil G. Verheugenovi čestný doktorát Honoris Causa. Následne vystúpil komisár s prednáškou, v ktorej poukázal na prínos rozširovania EÚ pre zabezpečenie stability, mieru  a spoločných európskych hodnôt na území Európy, čo je základným predpokladom úspešného hospodárskeho rozvoja a posilnenia konkurencieschopnosti EÚ.

Plnenie kritérií vstupu SR hodnotil G. Verheugen pozitívne, zvlášť vyzdvihol naplnenie princípu “catch up“ v rámci rokovaní. Zdôraznil, že SR je na dobrej ceste ukončiť rokovania do konca roku 2002. Naznačil však i niektoré oblasti, kde sa od SR očakáva ešte väčší pokrok. Ide o: 
	politické kritériá - integrácia národnostných menšín, reforma súdneho systému;
	ekonomické kritériá: vysoký deficit obchodnej bilancie a nezamestnanosť;
	zabezpeč	enie dostatoč	ných administratívnych kapacít pre prijímanie a implementáciu acquis;

V diskusii uviedol, že vláda, ktorá vzíde z parlamentných volieb v SR na jeseň 2002, musí byť schopná pokračovať v rokovaniach s EÚ. V tejto súvislosti vyjadril nádej, že volebná účasť na týchto voľbách bude vysoká, čo bude mať veľký význam pre šance SR na vstup do EÚ a NATO.

Diskusia so študentmi na Univerzite Mateja Bela v Banskej Bystrici

V úvodnom vystúpení G. Verheugen poukázal na úspech európskej integrácie, ktorá priniesla mier a stabilitu na kontinente. Krajiny strednej a východnej Európy majú podľa neho plné právo disponovať výhodami, ktoré integrácia priniesla. Otázka v žiadnom prípade nestojí “či“ alebo “ako“. Dôležité však bude plnenie predvstupových kritérií. M. Dzurinda zdôraznil historickú šancu SR vstúpiť do EÚ a NATO.

V diskusii komisár vysvetlil financovanie rozširovania EÚ (jasne zdôraznil, že SR bude z dlhodobého hľadiska prijímateľom z fondov EÚ), ktoré označil za dostatočné. V súvislosti so spoločnou poľnohospodárskou politikou poznamenal, že si osobne želá jej celkovú reformu a zefektívnenie. M. Dzurinda vyjadril nespokojnosť s výškou priamych platieb pre kandidátske krajiny a navrhovaným desaťročným prechodným obdobím. G. Verheugen neodporúčal  kandidátskym krajinám príliš tlačiť na skorý vstup do Európskej menovej únie, i keď oň už oficiálne požiadali. Ohľadom budúcej spolupráce v rámci V4 po vstupe krajín tohto zoskupenia do EÚ M. Dzurinda i G. Verheugen uviedli, že spolupráca v rámci EÚ sa skôr realizuje na základe charakteru prerokovávaných otázok a nie teritoriálnej blízkosti. V4 je však veľmi užitočným formátom pre predvstupové rokovania. K budúcej ústave EÚ komisár poznamenal, že by mala zahŕňať len základné princípy európskej integrácie.

Závery

1.	Verheugen potvrdil, že stratégia EK sa nemení a nikto nespochybňuje cieľ ukončiť rokovania s prvou skupinou kandidátskych krajín do konca roka 2002. 
	
2.	Zdôraznil dôležitosť politickej stability v kandidátskych krajinách z pohľadu ich integračných ambícií. Vláda, ktorá vzíde z parlamentných volieb v SR na jeseň 2002, musí byť schopná pokračovať v prístupových rokovaniach. 
	
3.	Konštatoval, že SR dosiahla za posledné 2 roky významný pokrok a všetky zostávajúce problémy sú zvládnuteľné. Za základný predpoklad ďalšieho napredovania označil stabilnú politickú situáciu a vybudovanie dostatočných administratívnych kapacít. Neodporúčal opätovné otváranie predbežne uzavretých kapitol.
	
4.	Prezentoval pripravenosť EÚ pomôcť SR pri riešení rómskej problematiky, ktorá má jasnú európsku dimenziu (nemožno ju zužovať len na problém SR). Integrácia Rómov do spoločnosti je podľa G. Verheugena komplexná ťažká úloha, ktorej realizácia pôjde nad časový rámec vstupu SR do EÚ, avšak mala by sa napriek tomu riešiť čo najpromptnejšie. 
	
5.	Ocenil, čo SR doteraz urobila pre posilnenie kompetencií regionálnych orgánov. Zdôraznil, že reforma by sa mala zavŕšiť i presunom finančných a ľudských zdrojov na túto úroveň, čo je tiež nevyhnutným predpokladom pre čerpanie fondov EÚ. Stále totiž existujú podľa neho slabiny, ktoré môžu spôsobiť, že SR stratí časť predvstupových fondov.