dôvodová správa

Všeobecná časť

Predložený návrh zákona je vypracovaný na základe plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003. V súlade s Programovým vyhlásením vlády sa navrhuje:

1)	Zvýšiť váhu prednostných hlasov. Tri percentá prednostných hlasov z celkového počtu platných hlasov odovzdaných pre politickú stranu, alebo koalíciu, na zmenu poradia prideľovania mandátov v rámci kandidátnej listiny príslušnej politickej strany alebo koalície oproti doterajším desiatim percentám. O poradí nastupovania náhradníkov bude rozhodujúci absolútny počet získaných prednostných hlasov.

2)	Zaviesť možnosť voľby z cudziny prostredníctvom pošty.

Ďalej sa navrhuje zmeniť zákonné podmienky pre účasť vo voľbách, resp. predkladanie kandidátnych listín.

Podľa platného zákona musí mimoparlamentná strana ku kandidátnej listine             pripojiť aj vyhlásenie, že má najmenej 10 tisíc členov, alebo petíciu podpísanú            zákonom  ustanoveným počtom voličov, požadujúcich kandidovanie tejto politickej strany vo voľbách. Namiesto tohto mechanizmu, ktorý vyvolal časté spory so silnými politickými nábojmi,  sa navrhuje  zloženie  volebnej  kaucie v sume  500 tisíc Sk za každú kandidátnu listinu,  ktorá sa politickej strane vráti do 1 mesiaca po vyhlásení výsledkov volieb, ak politická strana získa aspoň tri percentá z celkového počtu odovzdaných platných hlasov. Táto povinnosť sa v záujme rovnosti ukladá všetkým politickým stranám, vrátane parlamentných politických strán. 

Navrhovaná úprava si vyžiada zvýšené výdavky na štátny rozpočet, súvisiace s úpravou hranice vzniku nároku na úhradu volebných nákladov a s voľbou prostredníctvom pošty. Vzhľadom na možnosť prepadnutia volebnej kaucie v prospech štátu je náročné vyčísliť volebné náklady. K návrhu zákona sa vyjadrilo Ministerstvo financií Slovenskej republiky listom č. 21044/2003-81 z 19.9.2003 a požadovalo upresniť dopad na štátny rozpočet. Na základe toho bola upravená Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.

Pokiaľ ide o úhradu za získané hlasy politickým stranám alebo koalíciám, tieto odhadnúť nemožno, pretože závisia od výsledkov volieb, a to koľko politických strán alebo koalícií získa viac ako tri percentá platných hlasov.

Voliť prostredníctvom pošty sa navrhuje umožniť voličom – občanom Slovenskej republiky s trvalým pobytom v cudzine a voličom – občanom Slovenskej republiky, s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorí sa v čase volieb budú zdržiavať mimo územia republiky.

V predloženom návrhu zákona sú premietnuté aj úpravy vyplývajúce z poznatkov získaných pri príprave a vykonaní volieb do Národnej rady Slovenskej republiky v rokoch 1998 a 2002 a odporúčania zahraničných a domácich pozorovateľov. Ide predovšetkým o tieto zmeny:

1)	Vysielanie politickej reklamy sa umožňuje aj v súkromných médiách a začína 21 dní predo dňom volieb. 

2)	Mechanizmus vymenovania chýbajúcich členov okrskových volebných komisií starostami obcí namiesto prednostov obvodných úradov po porade so splnomocnencami kandidujúcich politických subjektov.

Predložený návrh je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky i platnými medzinárodnými záväzkami. Návrh nie je potrebné, vzhľadom na jeho obsah, prerokovať v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky. 

doložka zlučiteľnosti
k návrhu zákona 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: 
Vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu právneho predpisu:

Zákon o voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:

a)	identifikácia návrhu právneho predpisu z pohľadu Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky,

- problematika návrhu zákona nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v  čl. 70 Európskej dohody o pridružení a nepatrí ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe Komisie Európskych spoločenstiev.

b)	identifikácia záväzkov vyplývajúcich zo schválenia negociačných pozícií v príslušnej kapitole, ktorá je predmetom návrhu právneho predpisu, 

- žiadne

4.	Problematika návrhu zákona je upravená v týchto dokumentoch:

1. Zmluva o Európskej únii, Prvá hlava, čl. 6 ods. 2 podpísaná v Maastrichte                9. februára 1992 , v znení Amsterdamskej zmluvy. (V článku sa zakotvuje rešpektovanie základných ľudských práv zaručených v Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd a vyplývajúcich z ústavných tradícií členských štátov, ako základných princípov práva Spoločenstva).

2. Európska dohoda o pridružení medzi Slovenskou republikou a Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi, čl. 6, podpísaná v Luxemburgu 4. októbra 1993. (V článku sa zakotvuje rešpektovanie demokratických zásad a ľudských práv uvedených v Helsinskom Záverečnom akte a Parížskej charte pre novú Európu, ako aj zásad trhovej ekonomiky ako zdroje vnútornej a zahraničnej politiky zmluvných strán a podstatu pridruženia).

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
bezpredmetné

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
bezpredmetné

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

nezúčastnili sa

osobitná časť

K článku I:

K § 1:

Ustanovujú sa základné podmienky výkonu volebného práva, ktoré sú v súlade s ústavnými zásadami volebného práva (Čl. 30 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky). Ide o uplatnenie zásady všeobecného, rovného a priameho volebného práva, ktoré sa realizuje tajným hlasovaním. 

K § 2:

Právo voliť do Národnej rady Slovenskej republiky sa priznáva každému občanovi Slovenskej republiky bez ohľadu na miesto trvalého pobytu. Veková hranica 18 rokov a prekážky vo výkone volebného práva sú zhodné s doterajšou právnou úpravou. 

K § 3:

Pasívne volebné právo sa odvodzuje od aktívneho volebného práva s tým, že veková hranica je 21 rokov a je viazané na trvalý pobyt na území Slovenskej republiky.

K § 4:

Pôsobnosť pri zostavovaní a vedení stáleho zoznamu voličov sa zveruje obciam a zvýrazňuje sa skutočnosť, že má ísť o nepretržitú evidenciu voličov. Tomu zodpovedá aj povinnosť obce priebežne zisťovať skutočnosti, ktoré môžu spôsobiť zmeny v zozname voličov a tieto zmeny aj vykonávať. Na uľahčenie tejto úlohy sa ustanovuje štátnym orgánom povinnosť oznamovať obciam zákonom určené údaje, ktoré spôsobujú zmeny v zozname voličov.

K § 5:

V návrhu sa presne ustanovuje, aké údaje má stály zoznam voličov obsahovať, ako aj prípady, kedy je potrebné osobu do zoznamu zapísať, resp. vyčiarknuť alebo vykonať zmenu na základe iných, zákonom ustanovených skutočností.

K § 6:

Do stáleho zoznamu voličov sa zapisujú občania Slovenskej republiky, ktorí majú právo voliť a majú na území Slovenskej republiky trvalý pobyt. 
Špeciálne sa upravuje zápis vojakov ozbrojených síl a to tak, že títo voliči budú zapísaní do stáleho zoznamu v obci, na ktorej území je umiestnený útvar, v ktorom sú hromadne ubytovaní. Tieto osoby sa zapisujú do tohto zoznamu iba na čas volieb a na ten istý čas sa dočasne vyčiarknu zo stáleho zoznamu v mieste ich trvalého pobytu.

K § 7:

Inštitút námietkového konania k stálemu zoznamu voličov slúži voličovi na overenie, či je v tomto zozname zapísaný. Obec je povinná umožniť nahliadnutie do stáleho zoznamu voličov. V prípade, že obec neodstráni chyby alebo nedostatky v stálom zozname na základe požiadavky voliča, môže sa tento obrátiť na okresný súd s návrhom na vydanie rozhodnutia o vykonaní opravy alebo o doplnení stáleho zoznamu.
K § 8:

Zoznamy voličov oprávnených hlasovať v jednotlivých volebných okrskoch sa vyhotovujú zo stáleho zoznamu. Oproti predchádzajúcej právnej úprave tento zoznam obsahuje aj miesto na podpis voliča, ktorým sa potvrdí prevzatie hlasovacích lístkov. Táto úprava sprehľadní evidenciu o počte voličov, ktorí sa zúčastnili na hlasovaní. Ustanovuje sa povinnosť členov okrskových volebných komisií zachovávať mlčanlivosť o osobných údajoch voličov v súlade so zákonom o ochrane osobných údajov.

K § 9:

Inštitút voličského preukazu umožňuje voličom hlasovať mimo svojho miesta trvalého pobytu, t.j. v mieste, kde sa v deň volieb zdržiavajú. Upresňuje sa postup a lehoty na vybavovanie žiadostí na vydanie voličského preukazu. Ochranné prvky na voličskom preukaze zabránia možnosti jeho zámeny s iným neúradným tlačivom.

K § 10:

Organizačné zabezpečenie volieb si vyžaduje vytvoriť pre tých občanov Slovenskej republiky, ktorí nemajú trvalý pobyt na jej území osobitný volebný okrsok. Navrhuje sa, aby takýto okrsok utvorila najväčšia mestská časť v Bratislave (Mestská časť Bratislava-Petržalka), ktorá spĺňa potrebné organizačné predpoklady na túto činnosť. Ustanovujú sa náležitosti osobitného zoznamu voličov, do ktorého sa zapisujú voliči, ktorí nemajú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky a požiadali o voľbu prostredníctvom pošty. Doklady, ktoré volič pripojí k žiadosti slúžia na overenie údajov, či je osoba voličom, ktorý má právo hlasovať prostredníctvom pošty. Ich rozsah sa ustanovuje na dosiahnutie sledovaného cieľa.

K § 11:

Zakotvuje sa, že pre voľby do Národnej rady Slovenskej republiky tvorí územie Slovenskej republiky jeden volebný kraj.

K § 12:

Zachováva sa osvedčená úprava utvárania volebných okrskov s tým, že právomoc v tejto veci sa zveruje starostovi obce. Výkon volebného práva voličov nachádzajúcich sa v zdravotníckych zariadeniach sa navrhuje realizovať prostredníctvom voličského preukazu. Utvorenie volebného okrsku pre voličov, ktorí nemajú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky a požiadajú o voľbu poštou, sa v súlade s § 10 navrhuje zveriť starostovi Mestskej časti Bratislava – Petržalka. 

K § 13:

Ustanovujú sa stupne volebných orgánov. Úprava reaguje aj na poznatky z praxe, keď konkrétny občan bol delegovaný jednou alebo viacerými politickými stranami alebo koalíciami do dvoch volebných komisií rôznych stupňov, pričom v konečnom dôsledku sa zúčastňoval zasadaní len jednej volebnej komisie, napr. okrskovej, za výkon funkcie v ktorej má podľa zákona nárok na odmenu. 
Reaguje sa aj na prípady, keď člen volebnej komisie po ústnom vzdaní sa funkcie popieral túto skutočnosť a domáhal sa naďalej vykonávať funkciu člena volebnej komisie, aj napriek tomu, že predseda volebnej komisie povolal na jeho miesto náhradníka. Zároveň sa zabezpečuje funkčnosť volebných komisií v deň volieb.
Upravuje sa znenie sľubu členov volebnej komisie, spôsob jeho zloženia, spôsob rokovania volebnej komisie rovnako, ako to upravuje zákon o voľbách do orgánov samosprávy obcí a zákon o voľbách do orgánov samosprávnych krajov.
Ustanovuje sa, že na prípravu a spracovanie výsledkov volieb sa vytvorí odborný sumarizačný útvar pre Ústrednú volebnú komisiu a pre obvodné volebné komisie.

K § 14:

Zapisovatelia plnia funkciu odborných poradcov volebných orgánov, preto je potrebné vymenovať ich tak, aby mohli plniť úlohy uložené im zákonom (zabezpečovať organizačné a administratívne záležitosti súvisiace s prípravou a priebehom rokovania volebnej komisie).
Do kompetencie predsedu vlády Slovenskej republiky sa zveruje vymenovať zapisovateľa Ústrednej volebnej komisie. Navrhovaná kompetencia priamo súvisí s kompetenciou predsedu vlády Slovenskej republiky, zvolať prvé zasadanie Ústrednej volebnej komisie.

K § 15:

Ustanovuje sa spôsob kreácie Ústrednej volebnej komisie. Delegovanie zástupcu politickej strany alebo koalície do Ústrednej volebnej komisie je viazané na podanie kandidátnej listiny. Každý politický subjekt, ktorý podáva kandidátnu listinu zastupuje v Ústrednej volebnej komisii jeden jeho zástupca. 
Do kompetencie Ústrednej volebnej komisie sa zveruje preskúmavanie a registrácia podaných kandidátnych listín.

K § 16:

Spôsob kreácie obvodnej volebnej komisie je rozdielny od kreácie Ústrednej volebnej komisie. Do obvodnej volebnej komisie delegujú jedného svojho člena a jedného náhradníka len tie politické subjekty, ktorých kandidátna listina bola zaregistrovaná.
Ustanovuje sa povinnosť obvodnej volebnej komisie odovzdať spracované výsledky hlasovania vyššiemu volebnému orgánu – Ústrednej volebnej komisii.

K § 17:

Podmienkou delegovania zástupcu a náhradníka politickej strany alebo koalície do tejto volebnej komisie je zaregistrovanie kandidátnej listiny.
So zreteľom na skúsenosti z ostatných volieb sa navrhuje nový mechanizmus doplnenia chýbajúcich členov okrskovej volebnej komisie tak, aby bola zabezpečená funkčnosť komisie. Toto oprávnenie sa zveruje starostovi obce.
Základnou úlohou okrskovej volebnej komisie je zabezpečovať správny priebeh hlasovania a udržiavať poriadok vo volebnej miestnosti.

K § 18:

Ustanovujú sa zákonné požiadavky na obsah kandidátnych listín. 
Navrhnuté zloženie kaucie nahradí predloženie petičných listín, ktorých kontrola v plnom rozsahu nebola realizovateľná. Zložená kaucia sa vráti politickej strane alebo koalícii iba v prípade, ak táto získa aspoň tri percentá z celkového počtu odovzdaných platných hlasov v rámci Slovenskej republiky.

K § 19:

 Riešia sa otázky spojené s preskúmavaním kandidátnych listín Ústrednou volebnou komisiou. Návrh zákona taxatívne vymenúva prípady, kedy Ústredná volebná komisia vyčiarkne kandidáta uvedeného na kandidátnej listine.

K § 20:

Rieši sa spôsob registrácie kandidátnych listín Ústrednou volebnou komisiou tak, že rozhodovanie o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu Ústrednej volebnej komisie sa zveruje Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky. Možnosť uplatnenia opravného prostriedku proti rozhodnutiu Ústrednej volebnej komisie vylúči možnosť, aby politické subjekty zastúpené vo volebnom orgáne rozhodovali s konečnou platnosťou tam, kde sú vo veci samé zainteresované. Zároveň sa zakotvuje, že kópia zoznamu zaregistrovaných kandidátov sa zašle každému voličovi. Pre informovanosť voličov, ktorí požiadajú o voľbu poštou sa zoznam zaregistrovaných kandidátov uverejní na internetovej stránke Ministerstva vnútra Slovenskej republiky.

K § 21:

Do kompetencie Ústrednej volebnej komisie sa zveruje určiť žrebom číslo, ktorým sa jednotne označí kandidátna listina každého politického subjektu a zverejnenie vyžrebovaných čísiel. 

K § 22:

S kandidatúrou disponuje kandidát a politická strana, ktorá kandidáta navrhla. Prax potvrdila, že toto dispozičné právo je potrebné viazať na určitú lehotu. Lehota 48 hodín na vzatie späť kandidátnej listiny, vzdanie sa, odvolanie kandidatúry sa javí ako optimálna pre včasné informovanie okrskových volebných komisií a voličov o týchto skutočnostiach. 
Zakotvuje sa povinnosť predsedu Ústrednej volebnej komisie zverejniť vzatie späť kandidátnej listiny, resp. vyhlásenie o odvolaní, alebo vzdaní sa kandidatúry. Zverejnením uvedených skutočností sa umožní už rozhodnutým voličom odovzdať svoj hlas iným kandidátom.

K § 23:

Osobitne sa upravujú otázky spojené so zabezpečením tlače hlasovacích lístkov, ich náležitosti a spôsob doručenia hlasovacích lístkov voličovi. Volič, ktorý hlasuje na území Slovenskej republiky dostane hlasovacie lístky vo volebnej miestnosti v deň konania volieb. 
Zakotvuje sa zodpovednosť Ústrednej volebnej komisie za správnosť údajov, ktoré sa uvedú na hlasovacom lístku. 
Ustanovujú sa náležitosti hlasovacieho lístka, ktorých potrebný počet pre všetky volebné miestnosti jednotne zabezpečí, na základe zaregistrovaných kandidátnych listín, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. Časovo sa upresňuje najneskoršia lehota na doručenie hlasovacích lístkov okrskovým volebným komisiám. 
Rieši sa postup pri tlači hlasovacích lístkov v prípade zrušenia alebo pozastavenia činnosti jednej z politických strán tvoriacich koalíciu.

K § 24:

Čas na propagáciu politických strán, kandidátov a ich programov sa ustanovuje na 21 dní.
Zakotvuje sa dĺžka vysielacieho času a tiež jeho rovnomerné rozdelenie v rozhlasovom a televíznom vysielaní medzi kandidujúce politické strany a koalície. Vysielanie relácií v rámci kampane musí byť odlíšené od ostatných vysielaných relácií. Zodpovednosť za obsah  relácií vysielaných v rámci volebnej kampane budú mať kandidujúce politické strany a koalície.
Náklady na kampaň uhrádzajú kandidujúce politické strany a koalície. Slovenskému rozhlasu, Slovenskej televízii a vysielateľom s licenciou sa ustanovuje povinnosť zabezpečiť pre všetky kandidujúce politické strany a koalície rovnaké podmienky nákupu vysielacieho času a rovnaké cenové a platobné podmienky.
Za politickú reklamu sa nepovažuje vysielanie spravodajských a publicistických relácií, ak sa realizujú spôsobom a za okolností ako v čase mimo obdobia podľa odseku 7 a sú v súlade s programovou službou. Slovenský rozhlas, Slovenská televízia a vysielatelia s licenciou sú povinní zabezpečiť, aby spravodajské relácie boli vyvážené a nestranné.
V záujme zachovania rovnakých podmienok a slobodnej politickej súťaže sa zakazuje v čase vysielania politickej reklamy vysielanie takých relácií, ktoré by mohli ovplyvniť hlasovanie voličov v prospech alebo neprospech kandidujúcej politickej strany alebo koalície, okrem spravodajských a publicistických relácií a relácií.
Upravujú sa podmienky umiestňovania plagátov alebo iných nosičov informácií v obciach.
Navrhuje sa zrušiť moratórium. Javí sa v období internetu ako neopodstatnené a zároveň diskriminujúce voči niektorým druhom médií a reklamných nosičov. Prax tiež ukázala nemožnosť postihovať periodiká, ktoré majú oficiálny deň vydania pondelok a distribuované sú v piatok.
Ustanovuje sa zodpovednosť za porušenie pravidiel pri vysielaní politickej reklamy.

K § 25:

Konaním volieb v jeden deň sa zabezpečuje voličovi rovnaký časový priestor na vykonanie volebného aktu tak, ako by tomu bolo v prípade konania volieb vo dvoch dňoch. Navrhovaná úprava sleduje aj cieľ znížiť náklady spojené s vykonaním volieb vo dvoch dňoch (úhrada stravného a cestovného členom volebných komisií v druhý deň konania volieb, ochrana volebných miestností). Vyhlásenie volieb a určenie dňa ich konania sa zveruje predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky. Uverejnením vyhlásenia na internetovej stránke Ministerstva vnútra Slovenskej republiky sa sleduje informovanie o konaní volieb čo najširšieho okruhu voličov.

K § 26:

Doterajšia prax potvrdila, že informovanie voličov o čase a  mieste konania volieb prostredníctvom osobitného tlačiva sa javí ako optimálne. V predmetnom tlačive sú uvedené také dôležité údaje pre voliča hlasujúceho na území Slovenskej republiky, ktoré neobsahuje rozhodnutie predsedu Národnej rady Slovenskej republiky o vyhlásení volieb. 
Stanovená lehota sa javí ako dostatočná na to, aby v nej mohol volič uplatniť požiadavky na doplnenie údajov alebo vykonanie opravy v zozname voličov.
 
K § 27:

Základné ustanovenie o spôsobe voľby deklaruje vykonanie hlasovania v závislosti od toho, či volič hlasuje na území Slovenskej republiky alebo mimo územia Slovenskej republiky – poštou. 

K § 28:

Náležitosti uvedené v predmetnom ustanovení majú zabezpečiť voličovi právo vykonať volebný akt dôstojne a v súlade so zákonom. Preto je kontrola pripravenosti volebnej miestnosti jednou z dôležitých úloh predsedu okrskovej volebnej komisie predtým, ako vyhlási začiatok hlasovania. 

K § 29:

Materiálnym predpokladom na zabezpečenie tajnosti hlasovania je vytvorenie osobitných priestorov na úpravu hlasovacích lístkov. Ustanovením odseku dva sa zabezpečí, že volič odovzdá svoj hlas nezávisle a bez akéhokoľvek ovplyvnenia.

K § 30:

Návrh zákona výslovne ustanovuje, že zastúpenie voliča pri hlasovaní nie je prípustné a taktiež nie je prípustná súčinnosť členov okrskovej volebnej komisie pri úprave hlasovacích lístkov voličmi. Ustanovuje sa presný postup pri vykonávaní samotného aktu voľby. Volič môže na hlasovacom lístku vyznačiť štyri prednostné hlasy. Osobitne sa upravujú prípady, kedy nie je volič spôsobilý sám vyznačiť voľbu, a to najmä zo zdravotných dôvodov. Ustanovenie upravuje taktiež postup pri hlasovaní do prenosnej volebnej schránky mimo volebnej miestnosti. 

K § 31:

Ustanovuje sa, že za poriadok vo volebnej miestnosti zodpovedá predseda, resp. podpredseda okrskovej volebnej komisie s tým, že ich pokyny sú pre všetkých prítomných záväzné. Prítomnosť iných osôb než členov volebnej komisie a zapisovateľov je závislá od kapacitných možností volebnej miestnosti.

K § 32:

Ustanovenie reaguje na objektívne skutočnosti, ktoré môžu spôsobiť prerušenie hlasovania s tým, že o takejto skutočnosti je okrsková volebná komisia povinná upovedomiť voličov spôsobom v mieste obvyklým. V záujme objektivity výsledkov volieb sa ukladá okrskovej volebnej komisii zapečatiť volebné schránky a ostatné volebné dokumenty.

K § 33:

Zabezpečuje sa výkon volebného práva tým voličom, ktorí sa nachádzajú vo volebnej miestnosti alebo pred ňou po uplynutí hodiny určenej na ukončenie hlasovania.

K § 34:

Ukladá sa Mestskej časti Bratislava - Petržalka, ktorá vedie osobitný zoznam voličov, v lehote do 35 dní pred dňom volieb zaslať voličovi do cudziny príslušné volebné tlačivá potrebné na hlasovanie.
Upravuje sa postup Mestskej časti Bratislava - Petržalka a okrskovej volebnej komisie pri nakladaní s doručenými návratnými obálkami. 

K § 35:

Postup obce príslušnej podľa trvalého pobytu voliča, ktorý sa v deň volieb zdržiava mimo územia Slovenskej republiky a požiada o voľbu poštou pri zasielaní volebných tlačív a pri nakladaní s doručenými návratnými obálkami je obdobný ako pri hlasovaní voličov, ktorí nemajú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky. 

K § 36:

Sčítanie hlasov sa vykoná vo volebnej miestnosti. Práce spojené so sčítaním musí začať okrsková volebná komisia ihneď po ukončení hlasovania a pokračovať v nich bez prerušenia až do ich úplného ukončenia.

K § 37:

Taxatívne sa ustanovujú dôvody platnosti a neplatnosti hlasovacieho lístka. Keď obálka obsahuje dva alebo viac hlasovacích lístkov, všetky hlasovacie lístky sú neplatné. O platnosti alebo neplatnosti hlasovacieho lístka rozhoduje s konečnou platnosťou okrsková volebná komisia.

K § 38:

Upravujú sa náležitosti zápisnice okrskovej volebnej komisie o priebehu a výsledku hlasovania vo volebnom okrsku a spôsob jej  vyhotovenia, obdobne ako je tomu pri ďalších druhoch volieb.

K § 39:

Zakotvuje sa povinnosť predsedu okrskovej volebnej komisie odovzdať zápisnicu o priebehu a výsledku hlasovania bezodkladne obvodnej volebnej komisii. Zároveň sa upravuje postup zabezpečujúci včasnú a riadnu úschovu volebných dokumentov.

K § 40:

Upravuje sa postup obvodnej volebnej komisie pri preberaní zápisníc okrskových volebných komisií a odstraňovaní zistených chýb a nedostatkov v týchto zápisniciach. Prítomnosť pri tejto činnosti sa umožňuje aj iným osobám ako členom tejto komisie, napr. pozorovateľom a členom Ústrednej volebnej komisie a jej odborného sumarizačného útvaru. 

K § 41:

Upravujú sa náležitosti zápisnice obvodnej volebnej komisie o priebehu a výsledku hlasovania, ktorú obvodná volebná komisia doručí Ústrednej volebnej komisii. Údaje uvedené v zápisnici obvodnej volebnej komisie sú sumárom údajov, ktoré obvodná volebná komisia zistila zo zápisníc okrskových volebných komisií. Úschova volebných dokumentov sa zveruje obvodnému úradu.

K § 42:

Ustanovujú sa podmienky na prideľovanie mandátov. Základnou podmienkou je, aby politická strana alebo politické hnutie získali najmenej 5% z celkového počtu odovzdaných platných hlasov. Koalícia musí získať 7%, resp. 10% z celkového počtu odovzdaných platných hlasov v závislosti od počtu politických strán alebo politických hnutí, ktoré koalíciu tvoria. 

K § 43:

Ustanovuje sa postup výpočtu republikového volebného čísla v závislosti od počtu platných hlasov, ktoré boli odovzdané pre postupujúce politické strany alebo koalície. Ustanovuje sa aj presný postup prideľovania mandátov kandidátom v rámci jednotlivých politických strán alebo koalícií aj v prípade, keď voliči využili právo prednostného hlasovania.

K § 44:

Ustanovujú sa náležitosti zápisnice Ústrednej volebnej komisie, ako aj povinnosť Ústrednej volebnej komisie zverejniť celkové výsledky volieb. 

K § 45:

Na odovzdanie osvedčenia o zvolení za poslanca Národnej rady Slovenskej republiky  je legitimovaná Ústredná volebná komisia, pretože je orgánom zisťujúcim konečné výsledky volieb.

K § 46:

Ustanovenie reaguje na situáciu, keď síce voľby boli vykonané, avšak z titulu nezákonnosti, neústavnosti alebo sťažnosti proti výsledku boli Ústavným súdom Slovenskej republiky vyhlásené za neplatné alebo bol zrušený výsledok volieb. Pôsobnosť Ústavného súdu Slovenskej republiky rozhodovať o ústavnosti a zákonnosti volieb do Národnej rady Slovenskej republiky zakladá článok 129 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky vyhlási nové voľby do Národnej rady Slovenskej republiky do 30 dní od uverejnenia nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, ktorým Ústavný súd Slovenskej republiky vyhlásil voľby za neplatné alebo zrušil výsledok volieb.

K § 47:

Upravuje sa nastupovanie náhradníkov politickej strany alebo koalície, a to v závislosti od poradia na kandidátnej listine alebo od počtu prednostných hlasov získaných od voličov. Nastúpenie náhradníka vyhlási predseda Národnej rady Slovenskej republiky do 15 dní po dní, v ktorom sa mandát poslanca uprázdnil alebo kedy bol poslanec vymenovaný za člena vlády Slovenskej republiky, vedúceho Kancelárie prezidenta Slovenskej republiky, vedúceho ústredného orgánu štátnej správy, ktorý nie je členom vlády Slovenskej republiky, štátneho tajomníka, riaditeľa Slovenskej informačnej služby. 

K § 48:

K riadnemu priebehu volieb sú nevyhnutné aj príslušné pomocné prostriedky. Zabezpečením týchto prostriedkov sa poverujú obce a obvodné úrady podľa toho, o aký stupeň volebnej komisie ide. Zároveň vyčlenia aj osoby na organizačnú a technickú prípravu volieb a ich vykonanie.

K § 49:

Vo voľbách budú plniť jednotlivé úlohy predovšetkým orgány verejnej moci (čl. 26   ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky), ktoré budú povinné spolupôsobiť v záujme riadneho priebehu  volieb.

K § 50:

Zabezpečujú sa podmienky pre nerušený výkon funkcie člena volebnej komisie najmä v oblasti pracovnoprávnych vzťahov. Ustanovuje sa výška odmeny člena a zapisovateľa okrskovej volebnej komisie.

K § 51:

Občan kandidujúci na funkciu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky nemôže byť pre túto skutočnosť svojím zamestnávateľom diskriminovaný (napr. preradený na menej platenú prácu). Kandidát má právo po registrácii kandidátnej listiny, na ktorej je uvedený, na poskytnutie pracovného voľna.

K § 52:

Výdavky spojené s voľbami do Národnej rady Slovenskej republiky sa budú uhrádzať zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. Úhrada nákladov spojených s vysielaním politickej reklamy a umiestňovaním volebných plagátov je vecou kandidujúcich politických strán alebo koalícií. Zo štátneho rozpočtu sa neuhrádzajú výdavky spojené s doručovaním hlasovacích lístkov z cudziny. Ustanovuje sa, že politickej strane alebo koalícii, ktorá vo voľbách získala viac ako tri percentá z celkového počtu odovzdaných platných hlasov v rámci Slovenskej republiky sa uhradí za každý takýto hlas zo štátneho rozpočtu republiky 60,- Sk.

K § 53:

Lehoty ustanovené v návrhu zákona sú konečné a na ich počítanie sa ustanovenie § 27  zákona o správnom konaní nevzťahuje.

K § 54:

Reaguje sa na potrebu riešiť situáciu, v ktorej si orgány obcí nesplnia úlohy, potrebné podľa tohto zákona na prípravu a vykonanie volieb. Túto povinnosť bude plniť štátny orgán, teda obvodný úrad. Toto riešenie je v súlade s čl. 67 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého povinnosti a obmedzenia obci možno ukladať len zákonom. Ustanovuje sa povinnosť prednostu obvodného úradu bezodkladne zabezpečiť splnenie úloh potrebných na prípravu a vykonanie volieb.

K § 55:

Vzhľadom na význam volebných tlačív je žiaduce zabezpečiť, aby boli jednotné a v súlade so zákonom. Z tohto dôvodu sa Ministerstvo vnútra SR splnomocňuje na zabezpečenie tlače hlasovacích lístkov, ostatných metodických a informačných materiálov a príručiek, ako aj na zabezpečenie obálok. Poveruje sa Štatistický úrad SR vydať metodiku spracovania výsledkov hlasovania. Ide o významné pomôcky, ktoré sa osvedčili pri ostatných druhoch volieb.

K § 56:

Cieľom ustanovenia je legalizovať opatrenia orgánov štátnej správy a obcí, a to organizačného a materiálno-technického charakteru, ktoré si vyžadujú dlhší časový priestor, a preto boli vykonané pred vyhlásením volieb. Podmienkou legalizácie takýchto opatrení je to, že nesmú byť vykonané v rozpore so zákonom. 

K § 57:

Zrušuje sa doteraz platná právna úprava volieb do Národnej rady Slovenskej republiky, ktorú v plnom rozsahu nahradí nová právna úprava. 

K článku II:

 Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť 1. marca 2004.