Príloha č. 1  

NÁVRH KONKRÉTNYCH LEGISLATÍVNYCH RIEŠENÍ

ALTERNATÍVA I.  

Legislatívne dôsledky zavedenia modelu alternatívneho financovania úradu - bez zmeny právnej formy úradu 

	1. Úrad bude aj naďalej ústredným orgánom štátnej správy a jeho pôsobnosť podľa platných zákonov ostane nedotknutá. Ako nový zdroj na financovanie dozornej činnosti úradu sa zavedie príspevok osôb, nad ktorými úrad vykonáva štátny dozor, a tento príspevok bude následne pri tvorbe štátneho rozpočtu zohľadnený v príjmoch a výdavkoch kapitoly úradu. 

	2. Pre zavedenie príspevku uvedeného v bode 1 nie je potrebné novelizovať zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy, pretože úrad bude aj naďalej ústredným orgánom štátnej správy a jeho pôsobnosť ustanovená zákonom č. 575/2001 Z. z. si nevyžaduje zmenu.

	3. Rovnako nedotknutá ostane aj pôsobnosť úradu ustanovená v § 4 zák. č. 541/2004 Z. z. atómového zákona. Zavedenie povinnosti platiť príspevok na výkon štátneho dozoru odporúčame uskutočniť novelou atómového zákona. Túto zmenu by bolo vhodné vykonať
a) doplnením súčasnej ôsmej časti zákona o nové ustanovenie § 31a alebo § 34a alebo
b) doplnením novej deviatej časti zákona (nového § 34a) a zmenou označenia 
doterajšej deviatej časti na časť desať.

	Ustanovenia o príspevku na činnosť úradu by mali obsahovať:
3.1. Zavedenie povinnosti platiť príspevok na výkon štátneho dozoru úradom
a) pre všetky subjekty kontrolované úradom podľa § 31 ods. 1 atómového zákona,
b) pre tie subjekty, ktoré sú držiteľmi povolení podľa atómového zákona.
	
3.2. Ustanovenie o tom, že ide o ročný príspevok a tiež ustanovenie o spôsobe a lehote platenia príspevku (napr. do 25 dňa prvého mesiaca kalendárneho roka alebo štvrťročne v splátkach do 25. dňa prvého mesiaca kalendárneho štvrťroka). 

3.3. Ustanovenie o presnej výške príspevku alebo ustanovenie základne, z ktorej sa príspevok vypočíta a ustanovenie sadzby (výška príspevku, základňa aj sadzba sa môže určiť rôzne pre rôzne typy dozorovaných subjektov).

3.4. Podrobnosti o výpočte a platení príspevku je možné upraviť v zákone alebo je možné podľa splnomocňovacieho ustanovenia zákona ponechať túto úpravu na všeobecne záväzný právny predpis vydaný úradom. Odporúčame ako praktickejšie riešenie vydanie vykonávacieho predpisu.

3.5. Ustanovenie o tom, že príspevky sú príjmom štátneho rozpočtu.

3.6. Ustanovenie o tom, že za oneskorené platenie príspevku (alebo splátky) je prispievateľ povinný platiť úrok z omeškania vo výške podľa § 517 ods. 2 Občianskeho zákonníka a § 3 nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 87/1995 Z. z. 

	4. Pretože úrad podľa tohto návrhu nezmení právnu formu a ostane aj naďalej ústredným orgánom štátnej správy, bude aj naďalej štátnou rozpočtovou organizáciou podľa § 21 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy. Štátna rozpočtová organizácia je svojimi príjmami aj výdavkami zapojená na štátny rozpočet. V tomto zmysle sa aj novelou zákona č. 541/2004 Z. z. zavedený príspevok na výkon štátneho dozoru stane príjmom štátneho rozpočtu.

	Je však dôležité umožniť úradu, aby príspevky na úhradu výkonu dozoru mohol v priebehu roka použiť, a aby boli takto prijaté prostriedky rozpočtované ako príjmy a zohľadnené vo výdavkoch štátneho rozpočtu pre kapitolu úradu. 

	5. Z ďalších zákonov na úseku financií, ktoré by mohli byť dotknuté zavedením príspevku na výkon dozoru je potrebné sa zaoberať zákonom č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici v znení neskorších predpisov a zákonom č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov.

	6. Zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici nadobudol účinnosť 1. júla 2002 a v tom čase bol platný aj zákon č. 194/1990 Zb., podľa ktorého dozorované subjekty platili príspevky na výkon štátneho dozoru. Pritom sa ešte príspevky na výkon štátneho dozoru platené na účet Ministerstva financií Slovenskej republiky pri použití delili medzi viaceré orgány štátnej správy (ministerstvo financií a daňové úrady). Tento právny stav platil až do 1. mája 2005, kedy nadobudol účinnosť nový zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách. Z uvedeného možno prijať záver, že ak bolo možné bez zmien zákona o Štátnej pokladnici poukazovať príspevky na činnosť štátneho dozoru na úseku lotérií na príjmový rozpočtový účet Ministerstva financií Slovenskej republiky a potom ich deliť medzi ministerstvo a daňové úrady, potom je bez zmeny zákona o Štátnej pokladnici možné aj zavedenie príspevku na výkon štátneho dozoru úradom.

	7. Zavedenie príspevku na výkon štátneho dozoru vo vzťahu k zákonu č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov je potrebné posúdiť z hľadiska zákonom uznaných daňových výdavkov.  Ak subjektom podliehajúcim dozoru úradu vznikne podľa novely atómového zákona povinnosť platiť príspevky na výkon dozoru, je dôležité, aby tento novovzniknutý výdavok bol výdavkom daňovo uznaným. Daňovo uznaným výdavkom je taký výdavok, ktorý si môže daňovník dane z príjmov započítať podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov do daňových výdavkov. Predchádzajúci zákon o dani z príjmov – zákon č. 366/1999 Z. z. (aj zákon č. 286/1992 Zb.) bol koncipovaný tak, že ak sa ktorýkoľvek výdavok, a to aj výdavok platený daňovníkom na základe zákonom ustanovenej povinnosti v zákonom ustanovenej výške mal považovať za daňový výdavok, musel byť explicitne uvedený v zákone o dani z príjmov. Táto koncepcia si pri každom novozavádzanom výdavku vyžadovala aj zmenu zákona o dani z príjmov, aby sa dosiahla zhoda, že novozavádzaný výdavok  bude daňovo uznaným výdavkom. 

	 V súčasnosti platný zákon o dani z príjmov zákon č. 595/2003 Z. z. v ustanovení § 19, ktoré upravuje daňové výdavky, v odseku 1 ustanovuje základné pravidlá pre uznanie výdavku za daňový výdavok. V súvislosti s nami riešeným problémom je dôležité pravidlo ustanovené v druhej vete § 19 ods. 1: „Ak výšku výdavku limituje tento zákon alebo jeho zahrnutie v zdaňovacom období upravuje tento zákon v inej výške ako osobitný predpis, preukázaný výdavok možno zahrnúť do daňových výdavkov len v rozsahu a za podmienok ustanovených v tomto zákone.“. 

	Daňové výdavky, ktoré možno uplatniť len v rozsahu a za podmienok ustanovených v zákone o dani z príjmov, sú upravené v § 19 ods. 2. Odsek 3 § 19 upravuje ďalšie položky, ktoré sú daňovými výdavkami. 

	Daňovými výdavkami podľa § 19 odsek 2 sú aj výdavky, ktoré sú daňovníci povinní uhradiť podľa osobitných predpisov. Osobitné predpisy upravujúce povinnosť uhrádzať niektoré výdavky sú uvedené v odkaze v poznámke pod čiarou č. 84. Pritom štyri v poznámke pod čiarou citované osobitné zákony sa uvádzajú slovom napríklad. To znamená, že rovnako ako na štyri zákony uvedené v poznámke pod čiarou sa toto ustanovenie zákona o dani z príjmov vzťahuje aj na ďalšie zákony, ktoré upravujú povinnosť daňovníka uhradiť nejaký výdavok v zákonom určenej výške. Takým zákonom je v súčasnosti napríklad zákon č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov, podľa ktorého sú banky povinné platiť úhrady do Fondu na ochranu vkladov, zákon č. 747/2004 Z. z., podľa ktorého subjekty podliehajúce dohľadu Národnej banky Slovenska uhrádzajú príspevky na výkon dohľadu, aj zákon č. 581/2004 Z. z., podľa ktorého zdravotné poisťovne poukazujú príspevok na činnosť Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. 

	Ak novela zákona č. 541/2004 Z. z. zavedie povinnosť platiť príspevky na úhradu výdavkov dozoru vykonávaného úradom a ustanoví aj výšku tohto príspevku, potom aj tento výdavok bude daňovým výdavkom podľa § 19 ods. 2 písm. a) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov. 

	Navrhované princípy zavedenia príspevku na dozor vykonávaný úradom 
	a) povinnosť platiť príspevok sa zavedie zákonom, 
	b) zákon ustanoví subjekty povinné platiť príspevok,
	c) výška príspevku sa ustanoví zákonom,
zabezpečia, že ustanovenie § 19 ods. 2 písm. a) zákona o dani z príjmov bude na tento prípad plne aplikovateľné a neprichádza do úvahy iné riešenie.

	Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno prijať záver, že zaplatený príspevok na úhradu výdavkov dozoru vykonávaného úradom podľa navrhovanej novely zákona č. 541/2004 Z. z. bude daňovým výdavkom podľa § 19 ods. 2 písm. a) zákona č. 595/2003 Z. z.  o dani z príjmov bez toho, aby bolo potrebné novelizovať zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov.

ALTERNATÍVA II.  

Legislatívne dôsledky zavedenia modelu alternatívneho financovania úradu - so zmenou právnej formy úradu

	Ak úrad už nebude ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky, zmena jeho právneho postavenia si vyžiada zmenu niektorých zákonov, predovšetkým zákona č. 575/2001 Z. z. a zákona č. 541/2004 Z. z. 

	1. Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov v ustanovení § 21 obsahuje taxatívny výpočet ostatných ústredných orgánov štátnej správy. Úrad patrí podľa § 21 písm. f) zákona č. 575/2001 Z. z. medzi ostatné ústredné orgány štátnej správy Slovenskej republiky. V ustanovení § 29 zákona č. 575/2001 Z. z. je zakotvené postavenie a pôsobnosť úradu ako ústredného orgánu štátnej správy pre oblasť jadrového dozoru.

	Pri zmene právneho postavenia aj právnej formy úradu bude potrebné novelizovať zákon č. 575/2001 Z. z. Rozsah týchto zmien nebude veľký. Bude nevyhnutná zmena jedného ustanovenia, a to § 21, z ktorého sa vypustí písmeno f) a zo zákona sa vypustí § 29. 

	V súvislosti s ďalšími kompetenciami, ktoré úrad vykonáva podľa zákona č. 575/2001 Z. z., a ktoré by mal aj naďalej vykonávať, tieto kompetencie sa pri realizácii navrhovanej zmeny doplnia do zákona č. 541/2004 Z. z. Pôjde najmä o pôsobnosť úradu pri vypracovaní návrhov zákona o mierovom využití jadrovej energie a pri vypracovaní a vydávaní vykonávacích všeobecne záväzných právnych predpisov. 

	2. Ústava Slovenskej republiky umožňuje v čl. 123, aby všeobecne záväzné právne predpisy vydávali len ministerstvá a iné orgány štátnej správy, a to 
a) na základe zákonov a v ich medziach,
b) ak sú na to zákonom splnomocnené. 

	Ústavný zákon č. 90/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov umožnil v čl. 56 ods. 1 vydávanie všeobecne záväzných právnych predpisov aj Národnej banke Slovenska, ak sú splnené tieto podmienky:
a) ide o všeobecne záväzný právny predpis v rámci pôsobnosti Národnej banky Slovenska,
b) Národná banka Slovenska je zákonom splnomocnená na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu.

	Podľa platného znenia Ústavy Slovenskej republiky jediným subjektom s celoslovenskou pôsobnosťou, ktorý nie je ministerstvom alebo iným orgánom štátnej správy a ktorý môže vydávať všeobecne záväzné právne predpisy, je Národná banka Slovenska.

	Ako už bolo vyššie uvedené, realizácia zámeru ponechať v pôsobnosti úradu vydávanie všeobecne záväzných právnych predpisov aj po zmene jeho právneho postavenia, by si vyžiadala aj zmenu Ústavy Slovenskej republiky. Možno povedať, že zmena v prípade Národnej banky Slovenska bola o niečo jednoduchšia, pretože Ústava Slovenskej republiky aj pred treťou novelou obsahovala ustanovenie čl. 56 o Národnej banke Slovenska a toto ustanovenie sa doplnilo o oprávnenie Národnej banky Slovenska vydávať všeobecne záväzné právne predpisy. Na rozdiel od Národnej banky Slovenska, úrad nie je inštitúciou, ktorej pôsobnosť by bola osobitne zakotvená v Ústave Slovenskej republiky. A preto spolu s riešením primárnej požiadavky zmeny Ústavy Slovenskej republiky umožňujúcej úradu vydávanie všeobecne záväzných právnych predpisov treba nastoliť aj ďalšiu požiadavku, a to požiadavku rozšírenia inštitúcií zakotvených v Ústave Slovenskej republiky aj o úrad. Od kladného alebo záporného riešenia takto vzniknutej ďalšej požiadavky závisí aj spôsob riešenia základnej požiadavky - zabezpečiť úradu, aby mohol aj naďalej vydávať všeobecne záväzné právne predpisy. 

2.1. Jednou z možnosti riešenia uvedených požiadaviek je rozšírenie Ústavou Slovenskej republiky upravovaných inštitúcií aj o úrad. Nové právne postavenie úradu aj jeho základná pôsobnosť by sa zakotvili v tretej hlave Ústavy Slovenskej republiky, napríklad v čl. 59a v rámci prvého oddielu hospodárstvo Slovenskej republiky alebo v čl. 63a v novom treťom oddieli tretej hlavy. Súčasne by sa v tomto ustanovení zakotvilo aj oprávnenie úradu vydávať všeobecne záväzné právne predpisy, a to za rovnakých podmienok ako sú ustanovené pre Národnú banku Slovenska. Prvou podmienkou by bolo, že pôjde o všeobecne záväzné právne predpisy v rámci pôsobnosti úradu a druhou podmienkou by bolo zákonné splnomocnenie na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu.

2.2. Ak by sa prijal záver, že inštitúcie zakotvené v Ústave Slovenskej republiky sa nebudú rozširovať o úrad a z toho dôvodu sa nebude meniť tretia hlava ústavy, je možné nastolenú požiadavku riešiť aj navrhnutím zmeny čl. 123 Ústavy Slovenskej republiky. V posledných rokoch totiž v oblastiach výkonu štátneho dozoru, ale aj v iných oblastiach časť pôsobnosti prešla a prechádza z ministerstiev a ostatných orgánov štátnej správy na samosprávu alebo iné orgány verejnej správy. Územná samospráva - obce aj vyššie územné celky - v súvislosti s prechodom týchto pôsobností dostali novelou čl. 71 Ústavy Slovenskej republiky oprávnenie vydávať všeobecne záväzné nariadenia aj pri výkone štátnej správy, a to v rámci svojej územnej pôsobnosti a na základe zákonného splnomocnenia. 

	Keď v súčasnosti vznikajú v oblasti verejnej správy zákonom zriadené právnické osoby, ktorým zákon zveruje vymedzené úlohy v oblasti verejnej správy, ktoré predtým vykonávali ústredné orgány štátnej správy alebo im zákon zveruje aj nové úlohy (napr. Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou), bolo by vhodné umožniť aj týmto právnickým osobám, aby na zabezpečenie plnenia úloh zverených zákonom, mohli vydávať všeobecne záväzné právne predpisy. Takáto zmena by sa mohla vykonať zmenou čl. 123 Ústavy Slovenskej republiky doplnením o novú druhú vetu, ktorá by umožnila vydávať všeobecne záväzné právne predpisy aj právnickým osobám zriadeným zákonom, ktorým zákon zveril úlohy v oblasti verejnej správy, a to na zabezpečenie plnenia týchto úloh, ak sú na to zákonom splnomocnené.

	3. Najrozsiahlejšie zmeny by si zmena právneho postavenia úradu vyžiadala v zákone č. 541/2004 Z. z. atómovom zákone. 

3.1. Predovšetkým by sa novelou atómového zákona zriadil úrad ako právnická osoba sui generis, ktorej by sa v oblasti verejnej správy zverili zákonom ustanovené úlohy. Súčasne by sa v prechodných ustanoveniach zakotvil prechod všetkých práv a záväzkov z pracovnoprávnych a iných vzťahov z doterajšieho úradu na novozriadený úrad - zriadený týmto zákonom. Dňom účinnosti novely atómového zákona by aj majetok Slovenskej republiky v správe úradu prešiel do vlastníctva novozriadeného úradu. 

3.2. V atómovom zákone by sa jeho novelou doplnili aj právomoci vyplývajúce úradu zo zákona č. 575/2001 Z. z., najmä pôsobnosť pripravovať návrhy zákonov v oblasti mierového využitia jadrovej energie a vydávať všeobecne záväzné právne predpisy. 

3.3. Novelou atómového zákona by sa zaviedla povinnosť platiť príspevky na výkon dozoru pre zákonom ustanovené subjekty. Zákon by pritom mal ustanoviť: 
	3.3.1. povinnosť platiť príspevky na výkon dozoru,
	3.3.2. subjekty, na ktoré sa povinnosť platiť príspevky vzťahuje,
	3.3.3. periodicitu, spôsob a lehotu platenia príspevkov, 
	3.3.4. výšku príspevku alebo základňu pre výpočet príspevku a sadzbu,
	3.3.5. podrobnosti o výpočte a platení príspevkov možno podľa splnomocňovacieho 
          ustanovenia zákona ponechať aj na úpravu vykonávacím všeobecne záväzným  
          právnym predpisom,  
3.3.6. že príspevok je príjmom úradu,
3.3.7. sankcie za oneskorené platenie príspevku. 

3.4. Pretože úrad už nebude ústredným orgánom štátnej správy, nebude môcť za svoje úkony vyberať správne poplatky. Preto bude nutné novelou atómového zákona zaviesť úhrady za jednotlivé úkony úradu. Výšku úhrady alebo sadzby úhrad za jednotlivé úkony a podrobnosti o ich platení môže ustanoviť zákon alebo úrad všeobecne záväzným právnym predpisom na základe splnomocňovacieho ustanovenia zákona. 

3.5. V súvislosti so zmenou právneho postavenia úradu bude potrebné osobitne posúdiť aj otázku právnej úpravy konania pred úradom. Pred prijatím novely zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní - zákona č. 527/2003 Z. z.  by bolo nevyhnutné upraviť kompletne nové konanie pred úradom v atómovom zákone. Takto bolo upravené konanie pred Národnou bankou Slovenska (najskôr v zákone o bankách, neskôr v zákone č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom).

	Od účinnosti zákona č. 527/2003 Z. z., ktorým sa zmenil a doplnil zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní, môžu podľa zákona o správnom konaní rozhodovať aj právnické osoby, ktorým zákon zveril rozhodovanie v oblasti verejnej správy. Je však potrebné posúdiť vhodnosť všeobecných ustanovení o správnom konaní pre konanie pred úradom a zvážiť zakotvenie ďalších odchýlok od všeobecných zásad správneho konania do § 35 atómového zákona. 

3.6. Vzhľadom na nové postavenie úradu by sa v atómovom zákone mali doplniť aj ustanovenia o vzťahu úradu k vláde Slovenskej republiky a k Národnej rade Slovenskej republiky (najmä predkladanie správ o činnosti a iných materiálov). 

3.7. Nové postavenie úradu si vyžiada aj doplnenie atómového zákona o nové ustanovenia o hospodárení úradu, o jeho príjmoch a financovaní jeho výdavkov. Vzhľadom na úlohy, ktoré úrad zabezpečuje vo vzťahu k štátu, bude nevyhnutné, aby sa na financovaní úradu podieľal aj štát. Preto sa v atómovom zákone ustanoví, že na úhrade výdavkov úradu sa podieľa aj Slovenská republika v rozsahu ustanovenom zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok. 

4. Zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov bude potrebné novelizovať tak, že sa v sadzobníku poplatkov vypustí XII. časť upravujúca správne poplatky na úseku jadrovej bezpečnosti. Správne poplatky sa po zmene právneho postavenia úradu nahradia úhradami za úkony úradu zavedenými novelou zákona č. 541/2004 Z. z. 

5. Príspevky na dozor vykonávaný úradom zákonom a rovnako zákonom sa ustanoví aj povinnosť ich platenia a ich výška. Preto tieto príspevky budú považované  za daňové výdavky podľa § 19 ods. 2 písm. a) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov. V súvislosti s požiadavkou, aby príspevky platené dohliadanými subjektami na výkon dozoru úradom boli daňovo uznanými výdavkami, nie je potrebné novelizovať zákon č. 593/2003 Z. z. o dani z príjmov. 

	6. Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v čl. II bode 1 novelizoval aj ustanovenie § 2 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a v ustanovení § 2 ods. 2 zákona o Štátnej pokladnici zaviedol taxatívny výpočet klientov Štátnej pokladnice. Zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v čl. V novelizoval aj ustanovenie § 2 ods. 2 zákona o Štátnej pokladnici, a to tak, že výpočet klientov Štátnej pokladnice rozšíril aj na Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v čl. XVIII doplnil výpočet klientov Štátnej pokladnice v § 2 ods. 2 zákona o Štátnej pokladnici o nové písmeno l), podľa ktorého je klientom Štátnej pokladnice aj subjekt verejnej správy, ktorý nie je uvedený v písmenách a) až j), na základe písomnej dohody so Štátnou pokladnicou uzavretej po predchádzajúcom súhlase Ministerstva financií Slovenskej republiky. 

	Na základe platnej právnej úpravy klientov Štátnej pokladnice možno prijať záver, že ak úrad bude chcieť byť klientom Štátnej pokladnice aj po zmene jeho právneho postavenia, môže sa nim podľa § 2 ods. 2 písm. l) zákona o Štátnej pokladnici môcť stať, ak uzavrie písomnú dohodu so Štátnou pokladnicou. Štátna pokladnica si pred uzavretím tejto dohody vyžiada súhlas ministerstva financií. Ak by sa však úrad chcel stať klientom Štátnej pokladnice zo zákona (rovnako ako Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou), bolo by potrebné novelizovať ustanovenie § 2 ods. 2 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici v znení neskorších predpisov. 

Záver pre obe alternatívy a odporúčanie
	
Na základe analýzy legislatívnych dôsledkov zavedenia modelu alternatívneho financovania úradu materiálu je nesporné, že z hľadiska rozsahu aj obsahu nevyhnutných zmien právnych predpisov je oveľa náročnejšia alternatíva so zmenou právneho postavenia a právnej formy úradu. Táto alternatíva je komplikovanejšia aj preto, že si vyžaduje zmenu Ústavy Slovenskej republiky. Zmena Ústavy Slovenskej republiky tak pre nastolené odborné problémy a náročnosť ich riešenia, ako aj pre vecné problémy spojené so získaním potrebnej väčšiny na prijatie zmeny Ústavy Slovenskej republiky, môže byť len veľmi ťažko priechodná a realizovateľná. Uskutočnenie nového modelu financovania so zmenou právnej formy úradu a s odčlenením prípravy návrhov zákonov a vydávania všeobecne záväzných právnych predpisov na iný ústredný orgán štátnej správy by mohlo mať nežiaduci vplyv na kvalitu týchto právnych predpisov. Preto odporúčame zavedenie nového modelu financovania bez zmeny právneho postavenia úradu v alternatíve I.