(N á v r h)

d ô v o d o v á   s p r á v a
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
__________________________________________________________________________

I.  Všeobecná časť

	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh zákona“) bol vypracovaný na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2005, schváleného uznesením vlády SR č. 24 z 12. januára 2005. 

	Dôvodmi na vypracovanie a prijatie návrhu zákona boli aj:
a)	transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/105/ES zo 16. decembra 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií zahŕňajúcich nebezpečné látky - novela tzv. smernice Seveso II,
b)	Návrh na určenie gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za transpozíciu smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom slovenských všeobecne záväzných právnych predpisov, schváleného uznesením vlády Slovenskej republiky č. 266 z 31. marca 2004, v ktorom bolo uvedené MŽP SR ako orgán zodpovedný za transpozíciu uvedenej smernice,
c)	premietnutie niektorých skúseností a požiadaviek, ktoré vyplynuli z viac ako dvojročného uplatňovania zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 525/2003 Z. z. (ďalej len „zákon“) v praxi.

Dôvodom pre prijatie smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/105/ES boli
a)	niektoré závažné priemyselné havárie s rozsiahlymi následkami na život a zdravie ľudí, životné prostredie a majetok, najmä
-	pretrhnutie hrádze banského odkaliska v Baia Mare (Rumunsko) s únikom kyanidov do rieky Tisa v januári 2000,
-	výbuch v podniku na výrobu pyrotechnických výrobkov v Enschede (Holandsko) v máji 2000,
-	výbuch v podniku na výrobu hnojív v Toulouse (Francúzsko) v septembri 2001,
b)	výsledky niektorých štúdií o karcinogénnych látkach.

Tieto poznatky a príslušné úpravy smernice Seveso II je potrebné transponovať do nášho právneho poriadku. Podľa čl. 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a rady č. 2003/105/ES sa tak musí stať najneskôr do 1.7.2005.

V nadväznosti na tento návrh zákona a na dôvody uvedené vyššie dôjde aj k čiastočnej novelizácii oboch vykonávacích predpisov k zákonu, a to
a)	vyhlášky MŽP SR č. 489/2002 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov a
b)	vyhlášky MŽP SR č. 490/2002 Z. z. o bezpečnostnej správe a o havarijnom pláne.

	Súlad návrhu zákona s transponovanou smernicou sa uvádza v doložke zlučiteľnosti a v tabuľke zhody, ktoré tvoria súčasť tejto dôvodovej správy.

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi Slovenskej republiky, ako aj s príslušnými medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Doložka finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

Prvá časť: Odhad dopadov na verejné financie
	Návrh zákona nemá priamy dopad na štátny rozpočet, ani na rozpočty obcí a vyšších územných celkov.

Druhá časť: Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb
	Návrh zákona nemá negatívny vplyv na obyvateľstvo, ani na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb. Touto novelou sa v súlade s transponovanou smernicou iba precizujú niektoré ustanovenia zákona a upravuje sa okruh subjektov, ktoré budú spadať pod jeho režim.

Tretia časť: Odhad dopadov na životné prostredie
	Návrh zákona, do ktorého sa zapracovali skúsenosti a opatrenia vyplývajúce z niektorých závažných priemyselných havárií demonštratívnym spôsobom uvedených vyššie, bude mať pozitívny vplyv na ochranu života a zdravia ľudí, životného prostredia a majetku.

Štvrtá časť: Odhad dopadov na zamestnanosť
	Z návrhu zákona nevyplýva nárast zamestnancov štátnej správy, ani zmeny v zamestnanosti podnikateľskej sféry.

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona: vláda Slovenskej republiky

2. Názov návrhu zákona: zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii: 
Záväzky vyplývajú zo Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k európskej únii. Návrh zákona sa svojou problematikou dotýka Prílohy č.2  Aktu o podmienkach pristúpenia, bod 16 – Životné prostredie, písmeno D Obmedzovanie znečisťovania životného prostredia priemyslom a manažment rizík. Uvedený záväzok tiež vyplýva z materiálov o určení gestorstva smerníc, konkrétne z Návrhu na určenie gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za transpozíciu smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom slovenských všeobecne záväzných právnych predpisov, schváleného uznesením vlády Slovenskej republiky č. 266 z 31. marca 2004.

4. Problematika návrhu zákona je upravená
	a) v práve Európskej únie 
- v čl. 2 Zmluvy o Európskej únii v znení zmluvy z Nice, ktorý ustanovuje  ako jednu z úloh Európskej únie trvalo udržateľný rozvoj
b) v práve Európskych spoločenstiev 
-  v čl. 174 a 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v znení Zmluvy z Nice, ktoré upravujú politiku Spoločenstva v oblasti životného prostredia vrátane ochrany zdravia ľudí
 - v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/105/ES, ktorou sa mení a dopĺňa    smernica Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií zahŕňajúcich nebezpečné látky

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:  úplná

6. Gestor: Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky

7. Účasť cudzích expertov: bez účasti zahraničných expertov

II. Osobitná časť

Čl. I:

K bodu 1
	Ide o zúženie (spresnenie) okruhu výnimiek z rozsahu platnosti zákona v nadväznosti na únik kyanidov do rieky Tisa v roku 2000 v Baia Mare (Rumunsko). K obdobným haváriám došlo v minulosti aj v iných prípadoch, napr. v Aznacollar (Španielsko) v roku 1988, kde pretrhnutie hrádze spôsobilo kontamináciu Národného parku Coto de Doňana.
	Pri tepelnej, ale najmä pri chemickej úprave vyťažených nerastov v banskom priemysle sa používajú aj vybrané nebezpečné látky, ktoré častokrát po skončení úpravárenského procesu končia ako odpady na banských odkaliskách, v kalových nádržiach a pod., kde predstavujú potenciálne riziko pre životné prostredie, najmä v spojitosti s prípadnými živelnými pohromami. Riziko závažnej priemyselnej havárie môže predstavovať aj skladovanie vybraných nebezpečných látok používaných pri chemických a tepelných úpravárenských procesoch v banskej prevádzke. Preto je potrebné, aby takéto podniky a zariadenia (činnosti) neboli a priori vylúčené z režimu zákona.

K bodu 2
	Ide o upresnenie pojmu „prevádzkovateľ“ aj v prípade podniku spĺňajúceho kritériá podľa tohto zákona nachádzajúceho sa v konkurze v záujme odstránenie určitých pochybností v otázke zodpovednosti za plnenie požiadaviek tohto zákona, ktoré sa vyskytovali pri doterajšej aplikácii zákona.

K bodu 3
	Ide o doplnenie vymedzenia základných pojmov („plyn“ a „kvapalina“) na účely zákona, najmä v nadväznosti na kategorizáciu podnikov a používanie prílohy č. 1 zákona. Uvedené pojmy sa vymedzujú v súlade s bodom 1 Prílohy k transponovanej smernici 2003/105/ES.

K bodu 4
	Ide o logické upresnenie a zjednotenie výpočtu celkového množstva vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku na účely kategorizácie podnikov, a to aj v nadväznosti na úpravu časti 2 prílohy č. 1 k zákonu (pozri dôvodovú správu k bodu 65 nižšie).

K bodom 5 a 6
	Dôvodom pre úpravu odseku 4 je odstránenie rozporu s ustanovením § 5 ods. 1 zákona, ako aj zbytočnej duplicity oznamovacej povinnosti. Potrebné a včasné informovanie nielen okresného riaditeľstva Hasičského  a záchranného zboru, ale aj ďalších orgánov podľa § 26 ods. 1 písm. d) a f) až j) upravuje novelizované ustanovenie § 5 ods. 3 zákona.

	Súčasné znenie § 4 ods. 5 zákona znamená nadmerné a zbytočné zaťaženie tak prevádzkovateľov, ako aj orgánov štátnej správy idúce podstatne nad rámec smernice Seveso II, ktorá ukladá určité povinnosti len prevádzkovateľom podnikov, v ktorých množstvo vybraných nebezpečných látok dosiahne alebo prekročí príslušnú prahovú hodnotu. Na druhej strane je však potrebné z hľadiska riadenia rizík (vrátane zamedzenia tzv. domino efektu), havarijného plánovania, územného plánovania, plánovania koordinovaných kontrol atď. získať určitý prehľad aj o podnikoch, ktoré potenciálne môžu spadať pod režim zákona, resp. ktoré môžu byť vonkajším zdrojom rizika závažnej priemyselnej havárie v blízkom podniku kategórie A alebo B.
	Preto sa v nových odsekoch 5 a 6 prevádzkovateľom týchto tzv. „podprahových“ podnikov ukladajú určité čiastkové povinnosti v závislosti od celkového množstva vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku. To znamená, že prevádzkovateľ každého podniku, v ktorom sú prítomné vybrané nebezpečné látky, musí vykonať ich „inventarizáciu“, aby sa presvedčil, či sa naňho nevzťahuje režim zákona (odsek 5), avšak povinnosť zaslať oznámenie podľa § 5 zákona a plnenie niektorých ďalších povinností sa bude vzťahovať len na prevádzkovateľov podnikov, v ktorých celkové množstvo prítomných vybraných nebezpečných látok dosiahne minimálne 50 % z príslušnej prahovej hodnoty, resp. hodnota súčtu pomerných množstiev vybraných nebezpečných látok vypočítaná podľa časti 2 prílohy č. 1 zákona dosiahne minimálne hodnotu 0,5 (odsek 6).

K bodom 7, 8, 10, 31, 34, 41, 44, 50, 51, 52, 53 a 56
	Ide o legislatívno-technickú úpravu odkazov vyplývajúcu zo zmeny číslovania ustanovení, ktorých sa príslušný odkaz týka.

K bodu 9
	Ide o legislatívno-technickú úpravu vyplývajúcu z bodov 5 a 6 vyššie.

K bodom 11 a 25
	Značná časť tzv. „seveso“ podnikov bude zároveň spadať pod režim zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, kde je režim povoľovania činnosti odlišný ako podľa stavebných predpisov. Obdobne môže prichádzať do úvahy ako iné „obdobné povolenie“ napríklad povolenie banskej činnosti alebo  povolenie výstavby a užívania skladu výbušnín podľa banských predpisov a pod.
	Preto bolo potrebné upresniť znenie § 5 ods. 1 (bod 12) vrátane príslušnej poznámky pod čiarou, ak aj ustanovenie  § 9 ods. 10 zákona (bod 26).
	Upresňuje sa tiež povinnosť na zaslanie oznámenia o zaradení podniku – pozri nižšie.
K bodom 11, 17, 19, 26, 30, 42, 45, 46, 48 a 61
	Účelom týchto zmien je, v nadväznosti na smernicu EP a R č. 2003/105/ES, ustanoviť rozumné lehoty na vypracovanie príslušnej dokumentácie, resp. na plnenie ďalších povinností ustanovených zákonom pre prevádzkovateľov podnikov, ktoré sú v súčasnosti „podprahové“, avšak v budúcnosti v dôsledku zvýšenia celkového množstva vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku, resp. v dôsledku zníženia niektorých prahových hodnôt v prílohe č. 1 zákona, rozhodnutím krajského úradu podľa § 4 ods. 7 a pod. môžu spadať pod režim zákona.
	Ide o lehotu maximálne
a)	troch mesiacov na 
1.	zaslanie oznámenia o zaradení podniku do príslušnej kategórie (bod 12),
2.	vypracovanie programu prevencie závažných priemyselných havárií (bod 18),
3.	ustanovenie odborne spôsobilej osoby (bod 31),
b)	šesť mesiacov na zriadenie záchrannej služby alebo zabezpečenie plnenia jej úloh (bod 47),
b)	jedného roka na
1.	zavedenie bezpečnostného riadiaceho systému na zabezpečenie plnenia programu prevencie závažných priemyselných havárií (bod 20),
2.	predloženie bezpečnostnej správy (bod 27),
3.	vypracovanie havarijného plánu (bod 43),
4.	predloženie podkladov na vypracovanie plánu ochrany obyvateľstva (bod 46),
5.	informovanie verejnosti (bod 49),
6.	poistenie alebo iný spôsob finančného krytia zodpovednosti za škodu (bod 62).

K bodu 12
	V záujme zabezpečenia adekvátnej informovanosti orgánov uvedených v tomto ustanovení sa upresňuje informačná povinnosť obvodného úradu životného prostredia voči týmto orgánom.

K bodu 13
	Ide o rozšírenie prípadov, kedy je potrebné prehodnotiť a podľa potreby aktualizovať oznámenie o zaradení podniku ako „prvotnú“ informáciu pre príslušné orgány. Okrem zmien v množstve, vlastnostiach a pod. vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku a trvalého zastavenia prevádzky podniku alebo konkrétneho „rizikového“ zariadenia povinnosť prevádzkovateľa prehodnotiť a zaslať aktualizované oznámenia sa vzťahuje aj na také ďalšie zmeny v činnosti podniku (zmeny v systéme dopravy, skladovania a umiestnenia vybraných nebezpečných látok, v infraštruktúre podniku, v organizačnej štruktúre a pod.), resp. zmeny zariadenia (rekonštrukcia, zmena prevádzkových tlakov, teplôt a iných určujúcich parametrov, energetickej bilancie látok v chemickom procese, riadiacich a zabezpečovacích prvkov a pod.), ktorá môže mať významný vplyv na zvýšenie rizika závažnej priemyselnej havárie.

K bodu 14
	Ide o drobnú legislatívno-technickú úpravu s ohľadom na zavedenie legislatívnej skratky „ministerstvo“ už v novelizovanom § 5 ods. 3.

K bodu 15
	Na získavanie podkladov pre plnenie notifikačnej povinnosti voči orgánom EÚ, ako aj príslušným orgánom podľa medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná (napr. podľa Helsinského dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií) a na účely informovania verejnosti a ďalších zainteresovaných strán vrátane príslušných orgánov verejnej správy a podnikateľskej sféry sa zriaďuje informačný systém prevencie závažných priemyselných havárií. Prevádzkovateľom tohto informačného systému bude ministerstvo, ktoré tým môže poveriť ním zriadenú organizáciu – Slovenskú agentúru životného prostredia.
	Obsahom tohto informačného systému budú skutočnosti uvedené v odseku 2.

K bodom 16, 18 a 21
	Ide o upresnenie príslušných ustanovení zákona tak, aby viac korešpondovali s príslušnými všeobecne záväznými právnymi predpismi (napr. so zákonom č. 468/2002 Z. z. o systéme environmentálne orientovaného riadenia a auditu), technickými normami upravujúcim jednotlivé druhy manažérskych systémov (EMS, SMS, QMS), ako aj s Prílohami II a III smernice Seveso II.

K bodom 20, 22, 23, 24 a 25
Účelom týchto bodov je upresnenie textu príslušných odsekov § 9 zákona upravujúcich požiadavky na obsah (body21 a 23), predkladanie (body 24 a 26) a posudzovanie (bod 25) bezpečnostnej správy v súlade s intenciou smernice Seveso II a požiadavkami efektívneho uplatňovania zákona.

K bodom 27 a 28
	V súlade s čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky a v nadväznosti na bod 7 transponovanej smernice EP a R č. 2003/105/ES sa upresňujú
a)	povinnosti orgánov verejnej správy, ktoré podľa osobitných predpisov vypracúvajú (obstarávajú) alebo schvaľujú rozvojové koncepcie alebo územnoplánovaciu dokumentáciu alebo povoľujú stavby, zariadenia alebo iné činnosti týkajúce sa podnikov kategórie A alebo kategórie B,
b)	postavenie a činnosť obvodného úradu životného prostredia ako dotknutého orgánu štátnej správy v konaniach podľa písmena a).
Umiestnenie podnikov kategórie A a B voči sebe navzájom i voči okoliu môže v podstatnej miere ovplyvňovať úroveň rizika závažnej priemyselnej havárie, a to tak z hľadiska pravdepodobnosti vzniku závažnej priemyselnej havárie, ako aj rozsahu jej následkov (aktivácia vonkajších zdrojov rizika, eskalácia, domino efekt a pod.).
Je preto potrebné, aby sa tieto skutočnosti zohľadňovali nielen pri povoľovaní zriadenia a prevádzky podnikov kategória A a B, ale aj pri územnom plánovaní a povoľovaní výstavby a ďalších činností v ich okolí (priemysel, rekreácia a turizmus, obytná výstavba a i.), pri spracúvaní rôznych rozvojových koncepcií atď.
Obvodný úrad životného prostredia ako dotknutý orgán štátnej správy by mal uplatňovať tieto požiadavky v príslušných administratívnych konaniach uskutočňovaných príslušnými orgánmi štátnej správy podľa osobitných predpisov.
	Návrh nového znenie odseku 3 nadväzuje na pripravovanú novelu zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, najmä na novelizáciu § 126 ods. 1 a novo navrhované § 140a a 140b cit. zákona.

K bodu 29
	V záujme zvýšenia úrovne prevencie závažných priemyselných havárií sa, popri povinnosti prevádzkovateľa podniku kategórie A alebo kategórie B ustanoviť odborne spôsobilú osobu na kontrolu a koordináciu plnenia úloh vyplývajúcich zo zákona, návrhom zákona ustanovuje tiež povinnosť prevádzkovateľa vytvoriť predpoklady (organizačné, riadiace, personálne, materiálne a pod.) na výkon jej funkcie.

K bodu 30
	Novým odsekom 2 sa odstraňujú niektoré nejasnosti spojené aplikáciou § 11 ods. 1 zákona obdobne, ako je tomu v prípade právnej úpravy v iných oblastiach (napr. v oblasti ochrany pred požiarmi, ochrany kvality a množstva vôd) – pozri napríklad tiež čl. III zákona.

K bodu 33
	Upresňujú sa dôvody zániku osvedčenia havarijného technika, resp. špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií.

K bodom 35, 37, 38, 39 a 40
	Vypustenie ustanovení zákona uvedených v týchto bodoch je v záujme odstránenia určitých prekážok v podnikaní a v službách na vnútornom trhu v rámci Európskej únie.

K bodu 32 a 36
	V bode § 12 ods. 10 sa prvý krát v zákone spomínajú osobné údaje a z uvedeného dôvodu sa na uvedené miesto zavádza legislatívna skratka „osobné údaje“, pôvodné zavedenie skratky v § 13 ods. 3 sa vypúšťa a nahrádza sa legislatívnou skratkou. Z pôvodného znenia sa vypúšťa rodné číslo v súlade s ochranou osobných údajov podľa zákona č. 428/2002 Z. z. v znení zákona č. 602/2003 Z. z.

K bodu 36
	Ide o upresnenie textu a o legislatívno-technickú úpravu v nadväznosti na body 35 a 38.

K bodu 43
	V nadväznosti na bod 12 transponovanej smernice a v záujme zvýšenia úrovne prevencie závažných priemyselných havárií v podnikoch kategórie A alebo B sa upresňuje povinnosť ich prevádzkovateľov na potrebné zapojenie a informovanie aj zamestnancov cudzích podnikateľov vykonávajúcich s vedomím prevádzkovateľa práce na území podniku, a to nielen pokiaľ ide o ich „teoretické“ školenie a oboznamovanie s havarijným plánom, ale aj pokiaľ ide o ich účasť na praktickom precvičovaní situácií podľa havarijného plánu.

K bodom 47 a 49
	Upresnenie povinností v § 22 zákona týkajúcich sa informovania verejnosti (bod 48) a ochrany niektorých údajov (bod 50) vychádza z bodu 8 písm. a) a b) transponovanej smernice (úprava textu v čl. 13 smernice Seveso II).
	Navrhované znenie lepšie vystihuje rozmanitosť konkrétnych podmienok v podniku a jeho okolí a vytvára tiež základ pre upresnenie podrobnejšej úpravy vo vyhláške č. 489/2002 Z. z.

K bodu 54
	Doterajšie ustanovenie § 22 ods. 8 zákona, ktorým sa do právneho poriadku SR transponovalo ustanovenie článku 13 ods. 5 smernice Rady 96/82/ES z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií zahŕňajúcich nebezpečné látky (tzv. smernica Seveso II), je po vecnej i formálnej stránke nepresné. Týmto bodom novely sa tento nedostatok odstraňuje a zároveň sa zabezpečuje dôslednejšie previazanie § 22 ods. 9 s § 10 zákona.
K bodu 55
	Ide o drobnú gramatickú úpravu.

K bodu 57
	Navrhovaná úprava lepšie nadväzuje na ustanovenia písmen f) až i) odseku 1 § 26 zákona, ale najmä správnejšie vystihuje kompetencie orgánov štátnej banskej správy na tomto úseku podľa osobitných predpisov. 

K bodu 58 a 59
	Ide o upresnenie predmetného ustanovenia vyplývajúce zo vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie a v nadväznosti tiež na nový § 5a zákona.

K bodu 60
	Ide o upresnenie postupu pri vykonávaní štátneho dozoru koordinovaným spôsobom uvedenými orgánmi vykonávajúcimi svoju činnosť podľa osobitných predpisov.

K bodu 62
	Toto doplnenie vyplýva z bodu 29 vyššie.

K bodu 63
	Ide o referenčný odkaz na transponovaný právny akt Európskych spoločenstiev.

K bodu 64
	Hlavným účelom, pre ktorý sa z dôvodov uvedených vo všeobecnej časti tejto dôvodovej správy prikročilo k novelizácii smernice Seveso II, bola práve zmena a doplnenie jej Prílohy I. Ide o viacero rôznorodých zmien v uvedenej Prílohe. Preto sa pri transpozícii týchto zmien do návrhu zákona z pragmatických dôvodov pristúpilo ku komplexnému nahradeniu znenia pôvodnej prílohy č. 1 zákona.

	Ide najmä o
a)	rozšírenie a upresnenie zoznamu konkrétnych druhov vybraných nebezpečných látok (na báze dusičnanu amónneho, resp. dusičnanu draselného) vrátane zmeny či doplnenia príslušných prahových hodnôt v tabuľke I časti 1 (v nadväznosti na poznatky z havárie v Toulouse) – smernica Rady č. 80/876/EHS, na ktorej Prílohu II sa transponovaná smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/105/ES odvoláva, bola (vrátane jej novelizácie smernicou Rady 87/94/EHS) s účinnosťou od 11.12.2003 zrušená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 z 13. októbra 2003 o hnojivách (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2003, str. 1); preto sa v príslušnej poznámke pod čiarou odkazuje už na toto nariadenie,
b)	rozšírenie zoznamu karcinogénnych vybraných nebezpečných látok a niekoľko rádové zvýšenie ich prahových hodnôt v tabuľke I časti 1 – na základe výsledkov príslušných štúdií realizovaných Komisiou v spolupráci s členskými štátmi,
c)	upresnenie zoznamu ropných produktov a zníženie o 50 % ich prahových hodnôt v tabuľke I časti 1 – z dôvodov ich rizikovosti z hľadiska ochrany životného prostredia, ochrany pred požiarmi a pod.,
d)	upresnenie (v nadväznosti na poznatky z havárie v Enschede) vymedzenia kategórií nebezpečných vlastností vybraných nebezpečných látok v kategórii 4 a 5 tabuľky II časti 1, a to aj z hľadiska vzájomnej nadväznosti na príslušné ustanovenia Európskej dohody o medzinárodnej preprave nebezpečných vecí (ADR) inkorporovanej do komunitárneho práva smernicou Rady 94/55/ES – pôvodný návrh Komisie znížiť príslušné prahové hodnoty o 90 % v legislatívnom procese smernice 2003/105/ES neprešiel a prahové hodnoty ostávajú nezmenené, upresnil sa však postup pri výpočte množstva prítomných vybraných nebezpečných látok obsiahnutých vo výrobkoch (najmä v pyrotechnických),
e)	upresnenie kategórie 9 nebezpečných vlastností vybraných nebezpečných látok v tabuľke II časti 1 a značné zníženie príslušných prahových hodnôt - na základe výsledkov štúdií realizovaných Komisiou v spolupráci s členskými štátmi,
f)	upresnenie spôsobu výpočtu (na účely kategorizácie podnikov) súčtu pomerných množstiev tých vybraných nebezpečných látok, ktoré sú prítomné v podniku v podprahových množstvách  – toto upresnenie sa premietlo do novelizácie tak § 4 zákona, ako aj do novelizácie časti 2 prílohy č. 1 zákona (body 3 a 57 tohto návrhu zákona).

K bodu 65
	V nadväznosti na referenčný odkaz v bode 64 sa týmto bodom dopĺňa zodpovedajúca príloha č. 3 k zákonu.

K čl. II
	Podľa čl. 2 transponovanej smernice EP a R č. 2003/105/ES sú členské štáty povinné prijať zákony a iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 1. júla 2005. Tento termín bude dodržaný.

V Bratislave dňa 2.2.2005									V Bratislave dňa  25. augusta 2004

Mikuláš Dzurinda  
predseda vlády
Slovenskej republiky

		                                            László Miklós 
 		                                                                    minister životného prostredia
		                                                       Slovenskej republiky