DOLOŽKA
finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Prvá časť - Odhad dopadov na verejné financie
Navrhovaný zákon upravuje poskytovanie náhradného výživného, ktorým štát poskytuje náhradu výživného v prípadoch ak si povinná osoba neplní vyživovaciu povinnosť voči nezaopatreným deťom a v prípadoch, keď sirotský dôchodok, resp. suma sirotských dôchodkov u nezaopatreného dieťaťa nedosahuje výšku minimálneho výživného ustanoveného zákonom o rodine. 
Vzhľadom na rozšírenie okruhu oprávnených osôb na nárok na náhradné výživné o nezaopatrené deti, ktorých sirotský dôchodok, resp. suma sirotských dôchodkov nedosahuje sumu minimálneho výživného ustanoveného zákonom o rodine (30 % životného minima nezaopatreného dieťaťa) sa predpokladá zvýšenie počtu oprávnených osôb (nezaopatrených detí) o cca 2 500 detí. Predpokladaná výška náhradného výživného pre tieto deti v roku 2008 je 702 – 715 Sk/mesiac, v roku 2009 715 – 732 Sk/mesiac a v roku 2010 732 – 750 Sk/mesiac.
Navrhovaná právna úprava si v roku 2008 vyžiada zvýšené výdavky v sume cca 10,579 mil. Sk, v roku 2009 21,620 mil. Sk, v roku 2010 cca 22,095 mil. Sk. Uvedený dopad je možné riešiť v roku 2008 v rámci finančných prostriedkov kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v programe sociálna inklúzia v prvku rodinné dávky ako aj v predpokladanej úspore v prvku hmotná núdza, nakoľko sú rodiny s deťmi často poberateľmi pomoci v hmotnej núdzi práve z dôvodu absencie pozostalostných dôchodkov. To isté platí aj pre roky 2009 – 2010. 
Zrušenie penále pri splácaní náhradného výživného nebude mať žiadny dopad na príjmovú časť štátneho rozpočtu, nakoľko už v súčasnosti je vymožiteľnosť pohľadávky zo samotného poskytnutého náhradného výživného ako istiny takmer nulová. Za obdobie implementácie platného zákona o náhradnom výživnom od 1.1.2005 do 31.12. 2007 sa náhradné výživné vyplatilo v celkovej sume 199,179 mil. Sk. Penále uložené povinným osobám predstavovalo za toto obdobie sumu cca 37,5 mil. Sk, avšak zaplatené penále je v celkovej výške 2,4 mil. Sk, čo predstavuje cca 6 % z celkovej sumy vyrubeného penále. Navyše vzhľadom na skutočnosť, že úrady práce, sociálnych vecí a rodiny už vyčerpali všetky možnosti na vymoženie pohľadávky vo veci penále vo vlastnej réžii (formou výziev na zaplatenie a pod.), za toto obdobie už bolo podaných celkovo cca 3 900 návrhov na vykonanie exekúcie vo veci penále v celkovej sume 9,7 mil. Sk. Očakáva sa však, že väčšina týchto exekučných konaní bude neúspešných. Keďže vo väčšine prípadov ide o občanov, ktorí sa nachádzajú na neznámom mieste, ktorí sú poberateľmi dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi, občanov vo výkone trestu, resp. vo výkone väzby, alebo občanov, ktorí sú cudzími štátnymi príslušníkmi žijúcimi mimo územia Slovenskej republiky, vymáhanie výživného je veľmi obtiažne, zdĺhavé, alebo prakticky nemožné a najmä nákladné. Na základe uvedených skutočností zrušenie ukladania penále za poskytnuté náhradné výživné nespôsobí takmer žiadny výpadok príjmov štátneho rozpočtu a zároveň vylúčenie nákladov na vymáhanie vykryje takmer nulové príjmy z vymožených pohľadávok z penále.

Z hľadiska zabezpečenia finančných prostriedkov potrebných na pokrytie výdavkov spojených s návrhom zákona v roku 2008 a v nasledujúcich rokoch vyslovilo Ministerstvo financií Slovenskej republiky v rámci medzirezortného pripomienkového konania zásadnú pripomienku všeobecného charakteru vzťahujúcu sa na všetky pripravované legislatívne úpravy s dopadom na štátny rozpočet. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky zabezpečí finančné prostriedky na základe komplexného posúdenia rozpočtu v rámci programu 07C Sociálna inklúzia z návrhu finančných prostriedkov rozpočtovaných na roky 2008 až 2010 v rámci kapitoly. 

Druhá časť - Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb
Uvedený návrh zákona bude mať pozitívny dopad na rodiny s nezaopatrenými deťmi, na ktoré si povinná osoba neplní vyživovaciu povinnosť, resp. na rodiny s deťmi, ktorých sirotský dôchodok, alebo suma sirotských dôchodkov nedosahuje sumu minimálneho výživného ustanoveného zákonom o rodine. Nepredpokladá sa negatívny dopad na  hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

Tretia časť - odhad dopadov na životné prostredie 
Návrh zákona nebude mať negatívny dopad na životné prostredie na miestnej, regionálnej aj celoslovenskej úrovni.

Štvrtá časť – Odhad dopadov na zamestnanosť
Navrhovaný zákon nepredpokladá  dopad na zamestnanosť. 

Piata časť – Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie
Navrhovaný zákon nepredpokladá dopad na podnikateľské prostredie.