4.
Správa o bezpečnostnej situácii v Slovenskej republike za rok 2001 

1.	Charakteristika bezpečnostnej situácie v Slovenskej republike
	Bezpečnostnú situáciu v Slovenskej republike v roku 2001 ovplyvňovali vnútroštátne, ale aj medzinárodné faktory. Niektoré pozitívne trendy v jej vývoji boli sprevádzané viacerými varovnými signálmi. Sociálno-ekonomický vývoj štátu je naďalej jedným z limitujúcich faktorov vnútornej bezpečnosti štátu. 
	Hodnotenie bezpečnostnej situácie len z hľadiska dosiahnutých štatistických ukazovateľov môže zvádzať k určitému sebauspokojeniu s dosiahnutou úrovňou účinnosti boja s kriminalitou.  Príkladom je neustály rast objasnenosti kriminality od roku 1993, kedy miera objasňovania bola 36,3 %, až po súčasnosť, keď dosahuje 54,6 % a je porovnateľná s inými krajinami Európy. Lepšie sú i niektoré ďalšie ukazovatele vývoja a objasnenosti kriminality v roku 2001. Samotné štatistické ukazovatele nedávajú skutočný obraz o bezpečnostnej situácii a zložitostiach jej vývoja. Navyše, ak boli aj v uplynulom roku čiastočne ovplyvnené zmenou výšky minimálnej mzdy, ktorá je určujúca pre kvalifikáciu trestnosti skutku. Podstatným je hodnotenie stavu bezpečnosti občanmi Slovenskej republiky, miera spokojnosti občanov s úrovňou ochrany ich práv a slobôd, života, zdravia a majetku. Toto hodnotenie, na rozdiel od štatistických ukazovateľov, nevyznieva pozitívne. Prieskumy verejnej mienky upozorňujú na neuspokojivú situáciu občanov v oblasti bezpečnosti vlastnej integrity a majetku, keď v roku 2001 zhruba len jedna tretina z nich dôverovala Policajnému zboru a začiatkom roka 2002 percento dôveryhodnosti ďalej pokleslo. 
	Vnútornú bezpečnosť štátu v minulom roku do značnej miery ovplyvnili teroristické útoky voči Spojeným štátom, predovšetkým pokračujúcim nárastom migračnej vlny zo stredoázijského priestoru, ale aj novými rizikami možných teroristických útokov na území štátu. Zo strany Policajného zboru, ďalších bezpečnostných zložiek a orgánov, a to nielen v nadväznosti na požiadavky európskych bezpečnostných štruktúr, bolo nevyhnutné urýchlene a adekvátne reagovať. Boli prijaté potrebné opatrenia na riešenie situácie v boji s extrémizmom a teroristickými prejavmi i v rámci  budovania krízového manažmentu. Úspešnosť opatrení sa prejavila predovšetkým v tom, že nedošlo k teroristickým činom, ani k prejavom paniky, hystérie a nepokojom, napriek tomu, že po teroristických útokoch Policajný zbor v súčinnosti s civilnou ochranou a Zborom požiarnej ochrany riešil 330 prípadov zaslania podozrivej listovej zásielky. 
	Najväčšie riziká, ale i obavy občanov v posledných rokoch, sú spojené s nebezpečenstvom hroziacim z etablovania organizovaného zločinu na Slovensku. Tieto riziká a obavy v minulom roku pretrvávali. Polícia narušila štruktúry ďalších organizovaných a zločineckých skupín, vrátane ich väzieb na zahraničie a ukončila vyšetrovanie viacerých závažných trestných činov. Právoplatné skončenie týchto trestných vecí i naďalej naráža na problémy v ďalších štádiách trestného konania. 
	Bezpečnostná situácia je spájaná a posudzovaná aj v spojitosti s mierou korupčného konania. Praktická realizácia „Národného programu boja proti korupcii“ a rezortných akčných plánov priniesla len čiastkové výsledky. V odhaľovaní trestných činov korupcie bol zaznamenaný pokles. Vzhľadom na vysokú mieru latentnosti to neodráža skutočný rozsah tejto trestnej činnosti. Pretrvávajúcim problémom a príčinou daného stavu je vysoká miera zhovievavosti k tomuto negatívnemu javu a neochota verejnosti spolupracovať s políciou pri odhaľovaní a preukazovaní korupcie. 
	Ekonomická kriminalita je dlhodobo jedným z faktorov ovplyvňujúcich bezpečnostnú situáciu. Riešenie zložitých a latentných prípadov (podvodné konania podnikateľských subjektov pri získavaní úverov, následné podvodné bankroty, daňové podvody a ďalšie ekonomické delikty) si vyžiadalo koordinovanú činnosť a spoluprácu nielen všetkých orgánov činných v trestnom konaní, ale aj kontrolných, znaleckých a ďalších orgánov. Skutočnosť, že spolupráca nebola ani v uplynulom roku vždy na požadovanej úrovni, mala za dôsledok nedoriešenie niektorých sledovaných privatizačných a ďalších ekonomických káuz, i keď viaceré boli v prípravnom konaní ukončené. 
	Rasovo motivované trestné činy spáchané v uplynulom roku boli v podstate činmi jednotlivcov a nepredstavovali väčšiu hrozbu pre vývoj bezpečnostnej situácie (dosahujú podiel 0,05 % na celkovom počte evidovaných trestných činov). Neboli prepojené s prejavmi skupinového násilia a extrémizmu a nevyústili do väčšieho konfliktu medzi prevažne postihnutými občanmi rómskej národnosti a ostatnými občanmi štátu. 
	Vývoj bezpečnostnej situácie na štátnej hranici bol ovplyvňovaný rastom počtu nelegálnych migrantov. Došlo k výraznému tlaku na štátnu hranicu, ktorý sa však darilo eliminovať. Prijaté opatrenia riešia vzniknutú situáciu, ktorá nepredstavuje bezprostrednú hrozbu, a ani nie je verejnosťou takto vnímaná, až na niektoré výnimky. 
	Občan vníma bezpečnostnú situáciu predovšetkým cez bezprostredné denné skúsenosti z porušovania verejného poriadku a so zabezpečením svojej ochrany pred tzv. drobnou kriminalitou, ale aj cez prístup policajtov k riešeniu jeho problémov. Pocity občanov, že riešenie týchto otázok ustupuje do úzadia pred prioritami v boji s organizovaným zločinom, sú v mnohých prípadoch opodstatnené. Nejde však o prevažujúci a trvalý trend, resp. črtu policajnej práce. 
	Pre bezpečnostnú situáciu v roku 2001 sú charakteristické aj narastajúce problémy v dopravnej bezpečnosti. Vzrástla benevolentnosť pri dodržiavaní predpisov v cestnej premávke a poklesla celková úroveň disciplíny jej účastníkov. Účinnosť vynucovania pravidiel cestnej premávky príslušníkmi Policajného zboru vždy nezodpovedala tomuto negatívnemu vývoju, na ktorý bolo potrebné reagovať novelizáciou zákona o priestupkoch, ktorej súčasťou bolo sprísnenie sankcií.
Bezpečnostná situácia je výslednicou činnosti nielen štátnej polície, ale aj iných ozbrojených zborov, orgánov ochrany práva i ďalších orgánov. Ťažisko riešenia kriminality a ďalších negatívnych javov však naďalej zostáva na Policajnom zbore, keďže zameranie činnosti ostatných orgánov je orientované iba do vymedzenej oblasti vnútorného poriadku a bezpečnosti. Účinnejšie ovplyvňovanie bezpečnostnej situácie je teda podmienené kvalitou vlastnej práce polície, spolupráce s týmito zainteresovanými orgánmi, ale aj trvalou spoločenskou podporou.
2.	Vývoj trestnej činnosti v Slovenskej republike
2.1.	Celková kriminalita
Policajný zbor, ale aj ostatné bezpečnostné zložky štátu venovali zvýšenú pozornosť kvalite a účinnosti opatrení vo všetkých oblastiach boja s kriminalitou. Tieto opatrenia boli predovšetkým orientované na zvyšovanie výslednosti práce na základe štatistických výstupov. V duchu týchto opatrení pokračoval trend z predchádzajúcich rokov, čo potvrdzuje úroveň objasňovania trestných činov, ktorá po celý rok neklesla pod 50%. Trend kriminality však naznačuje celý rad spoločenských problémov. Prevláda nielen obava, ale aj praktická skúsenosť spoločnosti s prejavmi organizovaného zločinu. Odráža úpadok morálnych hodnôt, čo sa prejavuje korupčným správaním a neúctou k právnemu poriadku vo všetkých vrstvách spoločnosti. Vývoj naznačuje aj obavy občanov z prejavov extrémizmu, vandalizmu, násilia, pretrvávajúcich problémov s ochranou majetku, z neúčinnosti postihu drobných krádeží a zložitých vzťahov s občanmi rómskej národnosti. Veľmi zložitá a dlhotrvajúca vymožiteľnosť práva môže vyústiť u občanov do prevzatia spravodlivosti do vlastných rúk (toto sa už prejavuje pri nezákonnom vymáhaní pohľadávok). 
V hodnotenom období bolo evidovaných 93 053 trestných činov, z ktorých bolo objasnených 50 818, čo predstavuje 54,6 % objasnenosť (nárast o 1,6%). Je nutné zvýrazniť fakt, že tento nárast bol dosiahnutý napriek tomu, že došlo k 4,8% nárastu evidovanej kriminality. Z predchádzajúcich rokov bolo dodatočne objasnených 2 011 trestných činov (napríklad šesť vrážd, 23 lúpeží, tri prípady rasovo motivovaných trestných činov, 13 prípadov organizovaného zločinu, osem prípadov mravnostnej kriminality, 264 prípadov ekonomickej kriminality). Nárast celkovej kriminality bol ovplyvnený zmenou výšky škody, ktorá je rozhodujúca pre posúdenie trestnosti skutku, z dvojnásobku mininálnej mzdy na násobok. V konečnom dôsledku tieto zmeny ovplyvnia štatistické vykazovanie v tomto roku; najvýraznejšie sa to prejaví v náraste evidovanej majetkovej kriminality.
Podiel ostatných orgánov (Železničná polícia, Colné riaditeľstvo Slovenskej republiky, Zbor väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Vojenská polícia Armády Slovenskej republiky) na zisťovaní trestnej činnosti predstavuje 1,8% a na jej objasňovaní 2,3%. 
Z hľadiska štruktúry celkovej kriminality je aj naďalej dominantná majetková kriminalita, ktorá sa začína výrazne profilovať ako sociálna kriminalita vyplývajúca z nedostatku finančných a materiálnych prostriedkov u určitých skupín obyvateľstva. 
Pri celkovej kriminalite došlo k poklesu spôsobených škôd (dosiahli výšku 12,2 mld. Sk čo je pokles o 6,3 mld. Sk). Naďalej viac ako dve tretiny vzniknutých škôd bolo dokumentovaných v ekonomickej kriminalite (8,0 mld. Sk), kde však došlo k poklesu škôd o 6,0 mld. Sk. Tento stav je prejavom ťažkého dokumentovania obzvlášť závažných prípadov. Preto zo strany finančnej polície, orgánov štátneho dozoru nad kapitálovým trhom a poisťovníctvom a bankového dohľadu bola venovaná zvýšená pozornosť aj legislatívnemu a inštitucionálnemu zabezpečeniu boja proti praniu špinavých peňazí. Správa o výsledkoch monitorovacieho procesu Slovenskej republiky vo vzťahu k 25 hodnotiacim kritériám Financial Action Task Force (FATF), ktorá bola vypracovaná  v roku 2001, poukazuje  na určité nedostatky v systéme boja proti praniu špinavých peňazí. V tomto roku bude potrebné tieto  odstrániť. Prijatím zákonných opatrení v novele Občianskeho zákonníka sa podarilo už v priebehu minulého roka čiastočne eliminovať existenciu anonymných produktov prostredníctvom zrušenia vkladných knižiek na doručiteľa. Určitý pozitívny  posun znamená aj zavedenie povinnosti identifikácie každej fyzickej alebo právnickej osoby, ak pripravuje alebo vykonáva obchodnú operáciu presahujúcu hodnotu 100.000.-Sk, resp. v týchto prípadoch i zisťovanie skutočného vlastníka finančných prostriedkov.
	Z teritoriálneho pohľadu je naďalej zaznamenávaný najvyšší výskyt trestnej činnosti v Bratislavskom kraji (20,0% podiel z celkovej kriminality na Slovensku). Vysoký podiel tohto kraja v rámci štátu sa však postupne znižuje (o 2,3% oproti roku 2000), čo je priamym dôsledkom vytláčania kriminality z Bratislavy do vidieckych okresov nielen Bratislavského kraja (pokračujúci nárast kriminality v okresoch Malacky, Senec a Galanta). Súčasne s trendom poklesu kriminality v Bratislavskom kraji však v ostatných krajoch pokračuje trend postupného nárastu kriminality, najvýraznejšie v Košickom a Prešovskom kraji. 	 
2.2.	Násilná kriminalita
V roku 2001 pokračoval trend rastu, ktorý bol prerušený len rokom 2000. Naďalej pokračuje trend narastania násilia alebo hrozby násilím za použitia zbrane (bolo evidovaných     2 614 prípadov, t. j. o 248 viac). Odzrkadľuje to aj 437 prípadov spáchaných so strelnou zbraňou. 
Z teritoriálneho hľadiska pokračuje nepriaznivý vývoj násilnej kriminality v Banskobystrickom a Žilinskom kraji. K týmto sa stále priraďuje Košický kraj, ktorý napriek nízkemu nárastu má rovnaký podiel ako uvedené kraje. Najnižší počet evidovaných násilných trestných činov bol zaznamenaný v Bratislavskom kraji. Na teritóriu ostatných krajov zostáva početnosť týchto skutkov na rovnakej úrovni ako v predchádzajúcich rokoch. Najviac vrážd bolo spáchaných v Nitrianskom a Bratislavskom kraji, najviac lúpeží v Bratislavskom a Banskobystrickom kraji.
V hodnotenom období bolo zaznamenaných 129 vrážd, z ktorých bolo 110 objasnených (85,3%). Prevažuje motív narušených osobných vzťahov medzi blízkymi osobami a rodinnými príslušníkmi. Boli zaznamenané aj iné druhy motivácie páchateľov, ako je lúpežný motív (11), vražda v podnikateľskom vzťahu (6), vražda na objednávku (3). Vraždy páchané sériovo, so sexuálnym, či rasovým motívom neboli zaznamenané. Páchatelia použili v 125 prípadoch zbraň (v 52 prípadoch strelnú). V 52 prípadoch bol páchateľ pod vplyvom alkoholu, v jednom prípade bola páchateľom maloletá osoba, v šiestich osoba mladistvá, 43 vrážd spáchali recidivisti. Obeťami útoku boli v prevažnej miere muži. Za brutálne až sadistické formy vrážd je možné označiť prípady popráv a predchádzajúceho mučenia obete. 
U vrážd je problematické predvídanie rizík, pretože sú aj dôsledkom iných druhov trestnej činnosti (ekonomickej, majetkovej a drogovej), resp. spoločensko-ekonomického postavenia páchateľa (nezamestnanosť, alkoholizmus, nízke právne vedomie, zapojenie sa do zločineckých štruktúr a  pod.). 
Jedným z najnebezpečnejších prejavov násilnej kriminality sú lúpežné prepadnutia. Verejnosť veľmi citlivo vníma nielen lúpežné prepadnutia objektov (peňažné ústavy, kuriérne vozidlá a benzínové čerpadlá), ale predovšetkým lúpežné prepadnutia osôb. Lúpežné prepadnutia na benzínových čerpadlách sú naďalej uskutočňované v Trnavskom a Žilinskom kraji. Predovšetkým ide o objekty nezabezpečené kamerovým systémom. V súčasnej dobe páchatelia venujú zvýšenú pozornosť preprave peňažnej hotovosti do peňažných inštitúcií. Pri tomto konaní páchatelia na presun používajú požičané a odcudzené motorové vozidla bez EČV. 
Medzi lúpeže páchané špecifickým spôsobom možno zaradiť lúpeže spáchané v mestskej hromadnej doprave, v bytoch a domoch, na starých a imobilných osobách. Najviac prípadov bolo zaznamenaných v Nitrianskom a Bratislavskom kraji. Najväčší podiel majú tzv. „pouličné“ lúpeže, kedy sa páchateľ násilne zmocní retiazky, peňaženky, mobilného telefónu alebo bicykla. Pretrváva agresivita páchateľov, v prevažnej miere osôb stredného a nižšieho veku. Ak nevyužívajú agresivitu, tak si za obete vyberajú osoby pod vplyvom alkoholu. Poškodený býva často sledovaný s cieľom zistenia jeho návykov, odhalenia miest slúžiacich k noseniu a odkladaniu cenností a finančnej hotovosti. 
Vydieranie často predchádzalo iným, dôraznejším formám násilia. Celkom bolo evidovaných 1148 prípadov, s mierou objasňovania 94,0%. Došlo k zníženiu počtu prípadov hrubého nátlaku pri požadovaní poplatkov za ochranu majetku podnikateľov (z 24 na 18) a vydierania formou vymáhania pohľadávok (zo 16 na 5), čo môže byť odrazom skvalitňovania práce, ale aj nedôvery obetí voči polícii. 
V hodnotenom období došlo k výraznému poklesu výbuchov nastražených výbušných systémov (zo 49 na 29 prípadov). V 19 prípadoch páchatelia použili trhavinu alebo muníciu, hlavne granáty. Vzhľadom na ťažšiu dostupnosť trhavín, ako aj munície (boli prijaté účinné opatrenia štátneho dozoru na úseku zbraní a streliva) a vzhľadom na ich vysokú cenu na čiernom trhu, páchatelia ich využívali menej. Zaznamenaný však bol nárast úmyselne založených požiarov. Najčastejšie sa páchatelia zameriavali na motorové vozidlá, rôzne prevádzky, rodinné domy alebo chaty záujmových osôb. Objasňovanie výbuchov a úmyselne založených požiarov je veľmi zložité, pretože poškodení alebo osoby blízke napadnutému objektu nechcú spolupracovať s políciou a nechcú uviesť dôvody a osoby, ktoré by mohli prichádzať do úvahy ako možní objednávatelia alebo páchatelia skutku. Z vykonaných preverovaní vyplýva, že pri takýchto prípadoch ide najmä o boj osôb z podsvetia alebo vyrovnávanie si účtov medzi podnikateľmi.    
V hodnotenom období bolo evidovaných 131 prípadov trestných činov šírenia poplašnej správy (objasnenosť 38,9%) o uložení nastraženého výbušného systému, ale aj zasielaní podozrivých listových zásielok. 
Evidovaných bolo celkom 40 rasovo motivovaných trestných činov (nárast o 5), z ktorých bolo 23 objasnených (57,5%). Najviac ich bolo spáchaných v Trenčianskom, Bratislavskom a Košickom kraji. Rasovo motivované útoky sú smerované nielen proti občanom rómskej národnosti, ale aj proti cudzincom afrického a ázijského typu žijúcim na našom území. Najzávažnejší prípad so smrteľným následkom bol spáchaný v Magnezitovciach okr. Revúca, kde predvedený občan rómskej národnosti podľahol zraneniam, ktoré mu spôsobili policajti. Na základe toho boli siedmi policajti prepustení zo štátnej služby. 
Je možné predpokladať, že rasovo motivované útoky budú naďalej narastať, bude sa zvyšovať brutalita a počet fyzických útokov najmä na rómsku menšinu a na africké a ázijské typy osôb. Vo vývoji činnosti extrémistických skupín možno očakávať zvyšovanie organizovanosti a konšpiratívnosti. Za faktory akcelerujúce kriminalitu extrémistov možno pokladať zvýšený príliv cudzincov a pretrvávajúcu nezamestnanosť najmä mladých ľudí. 
2.3.	Mravnostná kriminalita
V hodnotenom období zostali i naďalej najfrekventovanejšími pohlavné zneužívania a znásilnenia. Z teritoriálneho pohľadu je táto kriminalita sprievodným znakom regiónov s vysokou nezamestnanosťou a z hľadiska sociálneho prostredia predovšetkým občanov rómskej národnosti. Dôkazom platnosti tohto tvrdenia bola situácia v Košickom (okresy Trebišov a Košice – vidiek) a v Prešovskom kraji (okresy Snina, Kežmarok a Bardejov). 
Objavuje sa nová forma páchania mravnostnej kriminality, a to vynútenie pohlavného styku pod hrozbou zbrane (13 prípadov, z toho dva so strelnou zbraňou) a rozširovanie detskej pornografie cez Internet. Páchatelia mravnostnej trestnej činnosti väčšinou pracujú samostatne, výnimku tvoria trestné činy kupliarstva alebo obchodovania so ženami, kde pracujú v organizovaných skupinách. V poslednom období zaznamenávame zvýšenú orientáciu páchateľov na obete z radov mládeže a maloletých detí rómskej národnosti. Páchatelia sa zameriavajú na chlapcov a dievčatá s cieľom ich pohlavného zneužitia, ale aj na výrobu, distribúciu a predaj pornografického materiálu. Toto potvrdzujú aj vyšetrované prípady v Európe a informácie od partnerských služieb v zahraničí. Jednou z hlavných príčin páchania takejto trestnej činnosti je zlá ekonomická situácia časti obyvateľstva v štáte a snaha mladých ľudí získať zamestnanie v zahraničí. 
2.4.	Majetková kriminalita
Vývojová tendencia poklesu evidovaných skutkov majetkovej kriminality, ktorá bola zaznamenaná do nadobudnutia účinnosti novely Trestného zákona (do 1.8.2001), sa v nasledovnom období zmenila. Došlo k opätovnému nárastu evidovaných skutkov majetkovej kriminality, čo sa prejavilo medziročným nárastom o 1 099 prípadov. Medzi najfrekventovanejšie trestné činy patria krádeže vlámaním, krádeže vecí a súčiastok a krádeže motorových vozidiel. Počet krádeží vlámaním má klesajúcu tendenciu. Podobnú vývojovú tendenciu má aj početnosť krádeží motorových vozidiel a krádeží vlámaním do bytov. 
Z teritoriálneho hľadiska je majetková kriminalita napriek poklesu dominantná v Bratislavskom kraji a predstavuje 24,6% z celkového počtu evidovaných majetkových trestných činov. Toto postavenie má aj pri krádežiach motorových vozidiel (39,9%). U ostatných najfrekventovanejších majetkových trestných činov majú výrazný podiel spolu s Bratislavským krajom aj Banskobystrický a Košický kraj. 
Na úseku krádeží vlámaním zaznamenávame vo všetkých regiónoch tzv. „sociálnu kriminalitu”, čo dokazuje 63,9% páchateľov z radov nezamestnaných a ďalších 23,1% z radov recidivistov. Až 70,1% páchateľov krádeží vlámaním má len základné vzdelanie. Pri páchaní trestnej činnosti využívajú taktiku presunu z miesta na miesto,  z regiónu do susedného alebo vzdialenejšieho regiónu. Citeľný je predovšetkým odchod páchateľov do prostredia väčších miest (okrem Bratislavy treba spomenúť najmä krajské mestá: Banskú Bystricu, Žilinu a Košice). Príčinou tejto migrácie je vyššia miera anonymity, možnosti vytipovania výhodnejších obetí trestných činov (domy a byty podnikateľov, dobre situovaných cudzincov), a tiež viacero možností odbytu predmetov pochádzajúcich z trestnej činnosti. 
V neposlednom rade boli zaznamenané predstierané vlámania, ktoré vlastníci alebo nájomníci bytov využívajú na získanie neoprávneného finančného prospechu. Varujúca je aj skutočnosť, že nedochádza len k napadnutiu majetku, ale aj k útokom na majiteľov, pričom sa zvyšuje brutalita a intenzita použitého násilia, kde dochádza aj k ťažkým zraneniam, a v tých najhorších prípadoch až k usmrteniu obete.
Stav a úroveň objasňovania týchto trestných činov nepriaznivo ovplyvňovala aj práca policajtov na mieste činu. Táto do určitej miery vyplýva z generačných problémov Policajného zboru, ale aj z materiálno-technického vybavenia.
Krádeže motorových vozidiel ostávajú napriek ich poklesu o 729 prípadov a nárastu objasnenosti o 5,7% naďalej problémovým úsekom a sú verejnosťou kritizované. Táto, väčšinou organizovaná trestná činnosť, v mnohých prípadoch aj s medzinárodnou účasťou, viedla Policajný zbor k iniciovaniu rôznych legislatívnych, organizačných, ale aj operatívnych opatrení, pričom za úzkej spolupráce so zahraničnými policajnými zložkami vyvíja úsilie na jej eliminovanie.
V zhruba 30% prípadov ide o fingované krádeže s cieľom neoprávneného zisku z poisťovne. Spolupráca so Slovenskou asociáciou poisťovní, najmä na úseku boja proti poisťovacím podvodom, prispela k operatívnemu rozpracovaniu a zdokumentovaniu niekoľkých záujmových osôb, ktoré sa takejto trestnej činnosti dopúšťali.
Krádeže vozidiel sa stávajú záležitosťou dobre technicky aj finančne zabezpečených skupín. Vykonávajú ich za pomoci kópií kľúčov, dekódovacích zariadení na odblokovanie riadiacej jednotky, špeciálne upravených imobilizérov, alebo jednoducho odtiahnutím vozidla. Následne je pozmenená ich identita a sú pripravené k legalizácii. Najmenej prípadov bolo evidovaných po násilnom prekonaní zámku. Typickým príkladom organizovanej trestnej činnosti sú krádeže vozidiel typovej rady AUDI a VW, ktoré postihujú najmä cudzincov. Naďalej boli najviac odcudzované vozidlá značiek Škoda, VW a AUDI. Priamo z výrobného závodu Volkswagen v Devínskej Novej Vsi v Bratislave boli odcudzované dôležité súčiastky (napr. imobilizéry, diagnostické prístroje) a tiež sú známe prípady výroby samolepiacich výrobných štítkov na tzv. „dvojičky“. 
Pomerne rozšírený spôsob legalizácie vozidiel je ich prihlásenie na falošné technické preukazy, prípadne odcudzené alebo stratené technické preukazy (je známy prípad, keď sa stratilo 100 kusov čistých technických preukazov). Špecifickým spôsobom legalizácie je zhotovenie tzv. „dvojičky“, kedy dostane odcudzené vozidlo identifikačné znaky konkrétneho existujúceho vozidla. Takýto skutok je zistiteľný až po identifikácii vozidla u výrobcu (spravidla oznámi, že takéto vozidlo bolo expedované do úplne iného štátu). 
Pri zaistení takýchto vozidiel vzniká často problém. Ak vozidlo nebolo identifikované a majiteľovi, resp. prevádzkovateľovi nie je možné preukázať podozrenie, že pochádza z trestnej činnosti, je nutné v zmysle § 21 zákona o Policajnom zbore takéto vozidlo vrátiť osobe, ktorej bolo zaistené. Takto sa otvára ďalšia možnosť legálne používať kradnuté motorové vozidlo. Ďalší problém vzniká na hraničných priechodoch, keď je policajtmi zaistené odcudzené motorové vozidlo, ktoré vyváža „kuriér“ do zahraničia. Tieto vozidlá sa vrátia späť poškodeným, pričom nedochádza k trestnému postihu kuriéra.
Východiská k zlepšeniu situácie na tomto úseku je nutné hľadať v novej skutkovej podstate trestnoprávnej úpravy legalizácie príjmu z trestnej činnosti, ktorá by vyžadovala na naplnenie subjektívnej stránky trestného činu nedbanlivostné konanie, keďže pri účelových výpovediach sa tento úmysel ťažko preukazuje (stalo sa pravidlom, že Policajný zbor zadrží osobu, ktorá preváža kradnuté vozidlo a táto bez obavy vypovedá, že za odmenu od neznámej osoby mala vozidlo vyviesť za hranice, previesť z jedného miesta na druhé atď.).
2.5.	Ekonomická kriminalita
V hodnotenom období bolo zaevidovaných 7 448 ekonomických trestných činov, z ktorých bolo objasnených 76,2%. Najčastejšie boli podvody v ich špecifických formách (úverové, subvenčné a poisťovacie) a sprenevera. Ekonomická trestná činnosť bola najčastejšie páchaná v Košickom a Bratislavskom kraji. Na ostatnom území štátu je páchaná úmerne podľa hustoty osídlenia.
Korupčné konanie je zakorenené vo všetkých oblastiach života spoločnosti. Napriek spoločenskej objednávke, koncepčnému celospoločenskému dokumentu, ale aj upozorneniam zo strany Európskej únie, neprejavilo sa to v počte odhalených prípadov korupcie, ale ani v početnosti prijatých podnetov od iných subjektov. Vlani bolo evidovaných 83 prípadov (pokles o 25), z ktorých bolo 78 objasnených, t. j. 93,9% (nárast o 3,2%). Tieto trestné činy sa vyznačujú nelegálnymi postupmi pri zadovažovaní informácií alebo korupčným konaním súvisiacim s výkonom právomoci. Na dôslednosť riešenia tohto problému v Policajnom zbore ukazuje trestné stíhanie 17 policajtov. 
Jedným z kritérií hodnotenia účinnosti práce a dosiahnutých výsledkov finančnej polície na úseku odhaľovania a objasňovania ekonomickej kriminality je počet podaných návrhov na začatie trestného stíhania, resp. počet začatých trestných stíhaní. Za sledované obdobie bolo začaté trestné stíhanie v 90 prípadoch s celkovou škodou 8,043 mld. Sk. 
Napriek tomu, že problematike úverov, ktoré boli nezákonným spôsobom odčerpané z komerčných bánk, je venovaná pozornosť, nedostavujú sa výsledky na úseku trestného stíhania dostatočne rýchlo. Úradom finančnej polície je v súčasnej dobe preverovaných približne 20 prípadov podozrenia zo spáchania rôznych trestných činov v bankách. Vplyv na takýto stav majú nielen subjektívne, ale aj objektívne skutočnosti. Subjektívne, nie vždy v efektívnych pracovných postupoch polície a objektívne, v metódach a formách páchania trestnej činnosti. Tieto trestné činy možno rozdeliť do dvoch skupín. Do prvej možno zaradiť úvery, ktoré boli poskytované v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi, pričom pracovníci bánk sa aktívne podieľali na páchaní trestnej činnosti. Do druhej skupiny možno zaradiť úvery, pri ktorých klienti úmyselne uvádzali nepravdivé údaje potrebné pre rozhodnutie banky o poskytnutí úveru. 
V prípade preverovania protiprávnej činnosti manažmentu a nižších riadiacich pracovníkov bývalej Slovenskej kreditnej banky , a. s. boli začaté trestné stíhania a vznesené obvinenia voči konkrétnym osobám. Preverovanie ďalších prípadov je sťažené a komplikované najmä tým, že v súvislosti s krachom týchto bánk prebiehajú viaceré civilnoprávne a obchodné spory, ktoré majú priamy vplyv okrem iného aj na postavenie Fondu ochrany vkladov ako poškodeného subjektu. V prípade Devín banky bolo vzhľadom na prieťahy zo strany Národnej banky Slovenska začaté preverovanie až v druhej polovici roku 2001, pričom vzhľadom na náročnosť dokumentovania a potrebu spolupráce so zahraničnými policajnými zložkami nebolo možné doteraz preverovanie ukončiť. Na základe podnetu ministra spravodlivosti Slovenskej republiky boli v minulom roku predmetom preverovania aj podozrenia z protiprávnych konaní sudcov v súvislosti s vyhlásením konkurzov na skrachované bankové inštitúcie. V týchto prípadoch neboli zistené také skutočnosti, ktoré by svedčili o spáchaní trestného činu a preto nebolo možné vyvodiť trestnoprávnu zodpovednosť. 
Okrem odčerpávania prostriedkov z bánk prostredníctvom poskytovania úverov boli dokumentované i prípady, kedy boli prostriedky podvodne odčerpávané na základe podpisovania pre banku extrémne nevýhodných zmlúv. Ďalšou formou trestnej činnosti, ktorá bola vo vzťahu ku komerčným bankám rozpracovaná a vo viacerých prípadoch  úspešne zdokumentovaná, je oblasť poškodzovania veriteľa. Väčšina prípadov sa týkala situácie, kedy bola v pozícii veriteľa komerčná banka. 
Ďalšími boli trestné činy podvodu a trestné činy vzťahujúce sa na daňový systém, kde je veľmi častou formou uplatňovanie nadmerných odpočtov platcov DPH. Páchatelia využívajú na svoje zakrytie, resp. sťažujú odhalenie trestnej činnosti účelovým vznikom a likvidáciou firiem, ktoré sú platcom DPH v pôsobnosti rôznych daňových úradov. 
Zaznamenaný bol vyšší počet zistených trestných činov v súvislosti s podvodnými nákupmi tovarov na splátky, kde páchatelia pri podpise zmluvy o prenájme, predovšetkým elektroniky a bielej techniky, predkladali falošné potvrdenia o zamestnaní, čím uvádzali pracovníkov prenajímateľských firiem do omylu. Ďalšia skupina podvodov spočívala vo  výbere mobilných telefónov u dílerov firiem GLOBTEL a EUROTEL, kde páchatelia už pri podpise zmluvy mali úmysel tento tovar po prevzatí odpredať ďalšej osobe. 
Pre podozrenie zo spáchania trestného činu podvodu v sociálnej a zdravotnej oblasti boli realizované prípady zneužitia výpomoci v hmotnej núdzi občana. Rozšírila sa aj trestná činnosť v súvislosti so sprostredkovaním zamestnania rôznymi subjektmi, ktoré nemajú povolenie na túto činnosť.
V oblasti kapitálového trhu pretrvávalo obchodovanie s dlhopismi Fondu národného majetku Slovenskej republiky. Tento stav bol podmienený tým, že boli stále v platnosti mandátne alebo kúpne zmluvy, ktoré občania – majitelia dlhopisu uzatvorili v minulých rokoch, často v roku 1996 alebo 1997.  Mandátne zmluvy pritom ponúkali občanom aj spoločnosti, ktoré na činnosť obchodníka s cennými papiermi nespĺňali zákonom č. 600/1992 Zb. o cenných papieroch stanovené kritériá. Páchanie tejto trestnej činnosti zasahovalo celé územie republiky, pretože zástupcovia týchto spoločností navštevovali jednotlivé regióny, prípadne využívali na túto činnosť dílerov alebo oznámenia formou inzerátov v  tlači. 
2.6.	Drogová kriminalita
V roku 2001 došlo opätovne k nárastu trestnej činnosti súvisiacej s drogami, pričom evidovaných bolo 1041 prípadov, z ktorých bolo 936 objasnených (t. j. 89,9%). Došlo k nárastu trestných činov nedovolenej výroby a držby omamných a psychotropných látok. Objasnených bolo aj 7 prípadov šírenia toxikománie. Regionálne útvary Policajného zboru v rámci pravidelných kontrol (výmetnice) záujmových miest a objektov odhaľovali drogovú trestnú činnosť (prechovávanie a držbu omamných látok a prekurzorov). Túto riešili vo svojej pôsobnosti, resp. ak presiahla ich pôsobnosť odovzdali ju špecializovanému útvaru – Národnej protidrogovej jednotke. Táto objasnila 118 prípadov, pričom išlo o trestné činy závažného charakteru vyžadujúce si dlhodobejšie rozpracovanie. Súčasne časť prípadov, ktoré boli realizované v rámci medzinárodných operácií na území susedných štátov nie je štatisticky vykázaná. 
Na základe výskumov vývojových trendov, ktoré uskutočnila OSN, možno konštatovať, že miera drogovej závislosti populácie v štátoch Európskej únie je vyššia ako v ostatných štátoch Európy. Všeobecným trendom je však približovanie sa k tomuto stavu aj v ostatných krajinách. Platí to v rovnakej miere aj pre integrujúce sa krajiny strednej a východnej Európy. Z uvedeného vyplýva, že je možné očakávať pokles veku konzumenta pri prvom kontakte s drogou, resp. prvej konzumácie drogy. Bude sa meniť spôsob užívania (bude stúpať počet užívateľov intravenóznym spôsobom) a spolu s importovaným heroínom sa budú konzumovať miestne (regionálne) opiáty. Konzumácia drog a drogový trh sa bude koncentrovať predovšetkým do prirodzených centier regiónov. Bude narastať používanie syntetických drog v rámci mládežníckej zábavy. Tu je potrebné zdôrazniť, že podchytenie drogovej scény a trendov jej vývoja je limitované vyťaženosťou policajných zložiek pri eliminovaní najakútnejších prípadov. Vzhľadom na „vyrovnávanie sa úrovne“ s ostatnými krajinami Európy, nie je možné predpokladať zníženie drogovej trestnej činnosti v nasledujúcich rokoch, skôr naopak.
Drogovú trestnú činnosť možno rozdeliť na aktivity smerujúce k distribúcii drog na domácej scéne a na aktivity nemajúce na ňu priamy vplyv. V prvom prípade ide o dovoz drog na naše územie a jeho následnú distribúciu. Drogy sa dovážajú po tradičných pašeráckych cestách „Balkánska cesta“, „Hodvábna cesta“, letecké cesty z Južnej Ameriky, „obrátená Balkánska trasa“. Ako kuriéri sú najčastejšie využívaní naši bezúhonní občania (1195), ako aj občania Českej republiky (87) a balkánskych štátov (18). V druhom prípade ide o poskytovanie pomoci pri transporte drog z producentských oblastí na trhy mimo Slovenskej republiky. Na Slovensku pôsobia skupiny, ktoré sú súčasťou zahraničných zločineckých gangov, prípadne s nimi úzko spolupracujú a zabezpečujú kuriérov, prekládku a dočasné uschovanie drog. 
Organizátormi dovozu drog (mimo nášho územia) sú prevažne občania albánskej národnosti a ich organizácie. V západných štátoch sú označované ako „Rodiny“, všetky rozhodujúce pozície v organizácii obsadzujú rodinní príslušníci. Pochádzajú z Macedónska, Kosova a v menšej miere aj z ostatných častí bývalej Juhoslávie a Albánska. V menšej miere sa v tejto oblasti presadzujú občania Slovenskej republiky; ide hlavne o emigrantov a navrátilcov majúcich prepojenie na zahraničné zločinecké štruktúry, ktorým poskytujú miestnu znalosť. V oblasti distribúcie drog zohrávajú hlavnú úlohu opäť organizácie riadené občanmi albánskeho pôvodu, ktoré majú podelené územie republiky, na ktorom majú výlučné právo zásobovať dílerov. V oblasti priameho predaja drog konzumentom zohrávajú primárnu úlohu rómske rodinné klany, ktoré zabezpečujú priamy predaj drog spravidla v bytoch. Ďalšou formou je predaj „na telefón“, kedy díler nosí so sebou len 5-10 skladačiek. 
2.7.	Organizovaná kriminalita
Organizovaná kriminalita výrazne ovplyvňuje pocit bezpečia občanov, vytvára pocit bezmocnosti, apatie a nedôvery v štátne orgány. V sledovanom období bolo zaevidovaných 40 prípadov organizovanej trestnej činnosti (nárast o 22), z ktorých bolo 38 objasnených (t. j. 95%).
Opakovane boli zaznamenané prípady vymáhania poplatkov za ochranu, nezákonné vymáhanie dlhov za odplatu, násilie na objednávku, iné násilie ako sprievodný znak organizovanej kriminality (vydieranie, krádeže, poškodenie alebo zničenie majetku a pod.) a ilegálna preprava cudzincov. Organizovaný zločin a jeho aktivity boli spojené aj s páchaním závažnej ekonomickej kriminality, hlavne v oblasti daňovej a colnej.
Na zamedzenie tohto nepriaznivého stavu bola zameraná činnosť špecializovaných útvarov Policajného zboru, s dôrazom na odhaľovanie, mapovanie zločineckých skupín, prenikanie do ich štruktúr, ich dokumentovanie a realizovanie eliminačných opatrení. Začiatkom roka 2001 boli zmapované významnejšie skupiny, ktorých bolo evidovaných celkom 27 (z nich dve cudzinecké, z ktorých bolo 16 organizovaných (z toho dve cudzinecké  a 11 zločineckých. Evidované skupiny boli operatívne rozpracované s využitím dostupných metód a prostriedkov operatívno-pátracej činnosti. Vlani bolo zmapovaných a zaevidovaných 12 nových skupín, z toho päť zločineckých, páchajúcich hlavne násilnú, majetkovú trestnú činnosť, obchod so ženami a kupliarstvo a sedem organizovaných skupín, páchajúcich hlavne násilnú, majetkovú a ekonomickú trestnú činnosť. Súčasne s tým bolo rozložených, resp. sa rozpadlo 13 skupín, z toho päť zločineckých. Dve zločinecké skupiny boli rozložené, tri zanikli. Z ôsmich organizovaných skupín boli štyri rozložené, tri skupiny sa rozpadli a jedna sa včlenila ako podskupina do väčšej organizovanej skupiny. V rámci jednej organizovanej skupiny páchajúcej trestnú činnosť prevádzačstva, bolo rozložených celkom osem podskupín, z toho šesť podskupín bolo rozložených úplne a dve čiastočne.
Ako príklad je možné uviesť rozloženie zločineckej skupiny, ktorá sa zaoberala najmä kupliarstvom v Českej republike (ženy boli vyvážané z Českej republiky do Nemecka a Holandska). Táto skupina bola v podstate po krátkej činnosti rozložená a jej členovia boli stíhaní pre trestné činy podľa §§ 204, 2l7, 242, 246 Trestného zákona (na našom území bolo väzobne stíhaných šesť osôb a dve na slobode, v Českej republike bolo väzobne stíhaných sedem osôb a po dvoch bolo vyhlásené pátranie). Išlo o skupinu prevažne Rómov v príbuzenskom vzťahu.
Ďalšou rozloženou zločineckou skupinou bola skupina, ktorá mala celoslovenskú pôsobnosť a pôsobila samostatne. Zaoberala sa dovozom liehu zo zahraničia v zmesiach s inými, ľahko odfiltrovateľnými látkami, ktoré boli deklarované ako technické látky. V apríli bola činnosť celej skupiny eliminovaná (zo 17 páchateľov je v súčasnosti deväť vyšetrovaných väzobne).
Taktiež bola rozložená organizovaná skupina, ktorá v priebehu roka 2000 páchala na území Trnavského kraja majetkovú trestnú činnosť súvisiacu s krádežami motorových vozidiel. Počas dokumentovania tejto trestnej činnosti bolo zaevidovaných 21 prípadov krádeží motorových vozidiel s celkovou škodou prekračujúcou 9 mil. Sk. Do väzby bolo vzatých sedem členov skupiny, následne boli ďalší dvaja trestne stíhaní pre trestný čin nedovoleného ozbrojovania.
Ku koncu roka 2001 bolo evidovaných celkom 26 skupín, z ktorých je 15 organizovaných (z nich jedna cudzinecká) a 11 zločineckých. 
V súvislosti s dôsledným bojom proti organizovanému zločinu bola v priebehu hodnoteného obdobia zaradená jedna osoba do programu ochrany svedka a päť osôb na vykonávanie neodkladných opatrení. Okrem toho bola poskytovaná ochrana a pomoc chráneným svedkom, ktorí boli komisiou schválení do programu ochrany svedka v predchádzajúcich rokoch. Celkove bolo zabezpečovaných 33 chránených svedkov (vrátane blízkych osôb) a piatich ohrozených svedkov (z toho jedného cudzinca). Z tohto počtu bolo 22 trvale umiestnených mimo nášho územia, pričom ochranu a pomoc im poskytovali partnerské zahraničné policajne zložky.
V nadväznosti na možné teroristické útoky na území štátu (po teroristickom útoku v USA) sa riešila i otázka zefektívnenia činnosti všetkých rezortov zameraných na odhaľovanie organizovaných skupín, ktoré vyvážajú, zúčastňujú sa na prevoze a distribúcií citlivých chemických, biologických a jadrových materiálov a zariadení na ich výrobu do krajín poskytujúcim sídlo teroristom, resp. do krajín, ktoré slúžia ako prostredník dodávok (reexportu) takéhoto druhu tovaru do týchto krajín. V popredí pozornosti bolo zabezpečenie činnosti krízového manažmentu a príprava opatrení vlády Slovenskej  republiky k Akčnému plánu boja proti terorizmu Európskej únie, Rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN č. 1373 (2001) a k ďalším dokumentom.
2.8.	Trestná činnosť súvisiaca so štátnou hranicou
Vývoj bezpečnostnej situácie na štátnej hranici bol ovplyvňovaný nielen narastajúcim tlakom migrantov na štátnu hranicu, ale aj inštitucionálnymi zmenami v Policajnom zbore, ktoré vyplývajú z medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky. Je možné s uspokojením konštatovať, že prijaté opatrenia sa prejavujú pozitívne. Napriek tomu, že došlo k výraznému zvýšeniu tlaku nelegálnych migrantov, darilo sa ho eliminovať. Vlani bolo riešených 15 548 nelegálnych migrantov (nárast o 156,4%). Účinnosť ochrany štátnej hranice vzrástla o 31,8% a dosiahla 83,3%. 
Na štátnej hranici s Ukrajinou tlak narástol len mierne, výrazne sa však prejavil na štátnej hranici s Rakúskom (z 1 234 na 6 083)  a Českou republikou (z 2 190 na 4 098 prípadov). Z tohto vyplynul desaťnásobný nárast žiadostí nelegálnych migrantov o štatút utečenca. Následne došlo aj k nárastu počtu dlhodobých a trvalých pobytov. Samostatným problémom je otázka režimu v záchytných a utečeneckých táboroch, ktoré cudzinci pravidelne opúšťajú a následne sú zadržaní na štátnej hranici s Českou a Rakúskou republikou.
Výrazné rozdiely boli zaznamenané aj na úseku boja s organizovanými formami prevádzačstva. Vlani bolo zaevidovaných 112 trestných činov prevádzačstva (nárast o 75%), na ktorých sa podieľalo  242 osôb (nárast o viac ako 100%). Podobný trend bol aj v počte prevedených osôb cez štátnu hranicu. Z uvedeného vyplýva zvyšovanie účinnosti operatívno-pátracej činnosti v prihraničnom území. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že dochádza k zvyšovaniu počtu násilného  prekročenia štátnej hranice.
Spôsoby prevádzačstva sa neustále zdokonaľujú. Výrazne do popredia vystupujú špeciálne pripravené úkryty v kamiónoch, osobných motorových vozidlách a v ložnom priestore nákladných vlakov. V úkrytoch dopravných prostriedkov bolo odhalených celkom 221 osôb. Absolútna väčšina ich bola zistená na odchode zo Slovenskej republiky (97%), najmä na hraničných priechodoch do Rakúska a Česka. Ďalšou formou je preprava migrantov na pozmeňované alebo falšované doklady (v prevažnej miere na pasy občanov rómskej národnosti) alebo pod hlavičkou zahraničných cestovných kancelárií. Veľkosť skupín sa pohybuje od 5 do 100 osôb, pričom ich zloženie je zmiešané i jednonárodnostné. Pokračuje používanie klamlivých akcií, kedy štátnu hranicu prekračuje skupina dvoch či niekoľkých migrantov (systém volavky), pričom v rovnakom úseku prechádza ďalšia veľká skupina. Taktiež pokračujú snahy získavať príslušníkov Policajného zboru na ich zapojenie do prevádzačstva. Vlani bolo za túto trestnú činnosť vznesené obvinenie piatim policajtom (traja boli prepustení zo služobného pomeru, dvom bol pozastavený výkon služby).
Zo štátnej príslušnosti nelegálnych migrantov vyplýva, že vlani bolo najviac prevádzaných osôb z Indie (32,4%), Afganistanu (31,8%), Vietnamu (14,4%) a Iraku (10,5%). Na dokreslenie situácie je možné uviesť, že po teroristických útokoch na USA bolo celkom na štátnej hranici zaistených 4 845 osôb (31,2% z celkového počtu v roku 2001). V tomto období najviac nelegálnych migrantov pochádzalo z Afganistanu. 
Situácia na štátnej hranici potvrdzuje, že prevádzačstvo sa stalo výnosným obchodom. Dokumentovanie a trestný postih je však značne namáhavý, pričom trestný postih nezodpovedá spoločenskej nebezpečnosti týchto skutkov. Z uvedeného dôvodu je žiaduce sprísnenie sankcií za spáchanie trestného činu prevádzačstva.  
3.	Páchatelia a obete trestnej činnosti
3.1.	Páchatelia trestnej činnosti
Muži, ktorí boli aj v minulom roku dominantnou skupinou páchateľov trestnej činnosti, spáchali 49 123 trestných činov. Spáchali najviac trestných činov násilia proti skupine obyvateľov a proti jednotlivcovi, úmyselného ublíženia na zdraví, krádeží vlámaním a podvodov a lúpeží. Prevažujúcou trestnou činnosťou žien bola ekonomická kriminalita, ale aj krádeže.   
Maloletí spáchali 3 937 činov inak trestných, čo potvrdzuje ich dlhodobý nepriaznivý  podiel na kriminalite (7,7%) aj napriek tomu, že došlo k poklesu (o 1,1%). Závažným problémom sa stáva podiel maloletých na niektorých druhoch násilnej, mravnostnej a majetkovej kriminality. Spáchali napr. 404 vydieraní, 58 pohlavných zneužití a 1435 krádeží vlámaním. Výrazne sa táto skupina prejavuje pri trestných činoch šírenia poplašnej správy. 
Mladiství spáchali 5  591 trestných činov (podiel 11,0%, čo je pokles o 0,8%). Napriek tomuto pozitívu narastá u tejto kategórie násilie a brutalita (spáchali celkom 6 vrážd, z toho 2 lúpežné a ich podiel na lúpežiach predstavoval 26,4%). V mravnostnej kriminalite tvoria 35,1% páchateľov pohlavných zneužití. Pri krádežiach sa sústreďoval ich záujem na motorové vozidlá (29,2%), veci a súčiastky z nich (23,5%). Z ostatnej kriminality sa najvýraznejšie prejavili pri trestných činoch šírenia poplašnej správy, na ktorých mali 29,2% podiel a spolu s maloletými tvorili nadpolovičnú väčšinu páchateľov. 
V hodnotenom období bola preukázaná trestná činnosť 1 054 cudzincom za 1 223 trestných činov (pokles o 404). Najviac ich spáchali občania Rumunska (174), Českej republiky (168), Ukrajiny (143) a Bulharska (109). Cudzinci sa zameriavali najmä na ekonomickú, majetkovú a násilnú trestnú činnosť. Okrem väzby a výkonu trestu odňatia slobody boli voči nim uplatňované represívne inštitúty  ako zákaz pobytu a zánik oprávnenia na pobyt. Administratívne bolo vyhostených 1 684 cudzincov a ďalších 62 bolo vyhostených na základe rozhodnutia súdu.
Z kriminálneho hľadiska naďalej narastá podiel prvopáchateľov, ktorý dosiahol 74,6% (nárast o 1,1%). Tieto osoby sa najčastejšie dopúšťali majetkovej a násilnej trestnej činnosti. V ekonomickej kriminalite sa dopustili najčastejšie podvodov, korupcie a sprenevery. Najviac páchateľov bolo vo vekovej kategórii 18 až 30 rokov.
 Z hľadiska vzdelania tvorili páchatelia so základným vzdelaním (66,4%) spolu so skupinou bez vzdelania (19,5%) dominantnú skupinu ovplyvňujúcu všetky druhy kriminality. Z hľadiska sociálneho postavenia páchateľov až 57,7% trestných činov spáchali nezamestnaní. Dominantnou pre túto kategóriu je majetková kriminalita a z nej krádeže vlámaním. Robotníci spáchali 3570 trestných činov (oproti predchádzajúcemu roku nastal mierny nárast), pričom u nich prevládala násilná kriminalita. Podnikatelia spáchali 4 238 trestných činov (nárast o 124) a prevažovali ekonomické trestné činy.
Na trestnej činnosti mali podiel aj príslušníci Policajného zboru. V hodnotenom období bolo v 157 veciach stíhaných 206 príslušníkov Policajného zboru, ktorí spáchali 208 trestných činov. Najčastejšie sa dopustili trestného  činu zneužívania právomoci verejného činiteľa (96), ublíženia na zdraví (33) a korupcie (17). Za dopravné nehody bolo stíhaných 12 policajtov, z toho dvaja za nehody spôsobené pod vplyvom alkoholu. Trestnej činnosti sa najčastejšie dopúšťali policajti poriadkovej polície (107), dopravnej polície (33) a kriminálnej polície (29), vo veku od 30 do 40 rokov. Oproti predchádzajúcemu roku sa čiastočne presúva trestná činnosť do vekovej kategórie od 25 do 30 rokov. Z hľadiska  dĺžky služby boli najčastejšími páchateľmi policajti s dĺžkou služby od 5 do 10 rokov (83). 
Príslušníci Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky sa v sledovanom období dopustili 5 trestných činov (pokles o 2), príslušníci Železničnej polície 2 skutkov (pokles o 7), vojaci základnej služby spáchali 706 trestných činov (pokles o 284) a vojaci z povolania 112 trestných činov (pokles o 60). Príslušníkom Colnej stráže bolo preukázaných 32 trestných činov (nárast o 12). Pracovníkom ostatných bezpečnostných služieb (obecné polície, súkromné bezpečnostné služby,…) bolo preukázaných 168 trestných činov (nárast o 22). 
3.2.	Obete trestnej činnosti
V násilnej trestnej činnosti boli najčastejšími obeťami muži. U žien ako obetí násilnej trestnej činnosti prevažovalo násilie proti jednotlivcovi. V značnej miere (nie je štatisticky sledované) je možné hovoriť, že tento druh násilia je ekvivalentom domáceho násilia. 
Maloletí tvoria z hľadiska svojho postavenia významnú skupinu obetí (11,1%). Je potrebné zvýrazniť, že maloletí do 6 rokov bez schopnosti brániť sa, tvoria v rámci tejto skupiny takmer 6%. Veková skupina od 7 do 15 rokov je najčastejšie obeťou násilnej kriminality vo forme vydierania (41,1%) a lúpeží (18,2%). V mravnostnej kriminalite je táto skupina najčastejšie obeťou pohlavného zneužívania (97,4%). Mladiství sú skupinou obetí, ktorá už dokáže reagovať na útok páchateľa, napriek tomu naďalej tvoria významnú skupinu obetí (4,8%). U tejto skupiny prevažujú trestné činy úmyselného ublíženia na zdraví (6,3%) a vydierania (8,5%). K tomuto však najčastejšie dochádza medzi rovesníkmi. V mravnostnej kriminalite najčastejším trestným činom spáchaným na mladistvých bolo znásilnenie (22,9%). Ďalšou významnou skupinou obetí sú staré osoby, na ktorých bolo spáchaných 834 trestných činov. Tu prevažujú prípady násilia voči jednotlivcovi, ublíženia na zdraví a lúpežné prepadnutia. 
Podnikatelia sa v uplynulom roku stali obeťami trestných činov 557 krát. Najčastejšími trestnými činmi spáchanými na nich boli násilie proti skupine obyvateľov a proti jednotlivcovi, ublíženie na zdraví a vydieranie. Zavraždených ich bolo 11 (nárast o 5). 
Cudzinci boli obeťami v 87 prípadoch (nárast o 16).  V sledovanom období bolo zaznamenaných 254 trestných činov smerujúcich proti príslušníkom Policajného zboru (nárast o 11), 28 proti príslušníkom Armády Slovenskej republiky (nárast o sedem), 13 proti príslušníkom Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky (pokles o jeden) a 10 proti príslušníkom Železničnej polície (pokles o 12). Vo všetkých kategóriách prevládali prvky násilia, predovšetkým útoky na verejného činiteľa a ublíženie na zdraví. Evidovaných bolo tiež 299 trestných činov (nárast o 40), ktoré smerovali proti hliadkam. Dominantná časť smerovala proti hliadkam Policajného zboru (265).
Rómovia figurovali ako obete trestnej činnosti v 676 prípadoch, čo predstavuje 4,3% zo všetkých poškodených (mierny pokles o 0,1%). Najviac boli postihnutí násilnou trestnou činnosťou, dvaja boli zavraždení.
4.	Problematika vyšetrovania trestných činov 
V období roku 2001 došlo k nárastu trestných vecí aj na úseku vyšetrovania. Vyšetrovanie sa vykonávalo v 56 654 spisoch (zarátaných je aj 11 374 spisov z predchádzajúceho obdobia). Preverovanie a vyšetrovanie bolo ukončené v 45 498 spisoch, z ktorých bolo návrhom na podanie obžaloby ukončených 22 988 spisov. Z nich bolo 81,6% skončených do dvoch mesiacov, čo je pokles v rýchlosti vybavovania o 2,3%. Do dvoch mesiacov bolo skončené trestné stíhanie proti 1 853 osobám a do šiestich proti 2374. Väzobné vyšetrovanie bolo vykonávané proti 3 219 osobám. Je možné konštatovať, že rýchlosť väzobného vyšetrovania do dvoch mesiacov zostala približne na úrovni predchádzajúceho roku a do šiestich mesiacov sa mierne zlepšila (o 1,2%).
Vyšetrovatelia Policajného zboru z dôvodu, že sa nepodarilo zistiť skutočnosti oprávňujúce vykonať trestné stíhanie voči určitej osobe, prerušili trestné stíhanie v 7 322 spisoch. Ďalších 813 spisov odovzdali na prejednanie priestupku, disciplinárne alebo kárne prejednanie. Návrhom na podmienečné zastavenie trestného stíhania bolo skončených 564 spisov. Postúpených bolo     1 019 spisov, v 128 spisoch bolo konanie zastavené z dôvodu, že nebolo dokázané, že skutok spáchal obvinený, z iných dôvodov bolo konanie zastavené v 4 197 spisoch. Prerušených z dôvodu neprítomnosti obvineného alebo poškodeného bolo 1 883 vecí, prerušených z iných dôvodov bolo 40 vecí. Odložených vecí z dôvodu, že sa nejednalo o trestný čin, bolo 3 531 spisov. Ďalších 779 vecí bolo odložených z dôvodu neprípustnosti alebo neúčelnosti trestného stíhania. Ostatné veci boli ukončené iným spôsobom.
Z hľadiska spoločenskej nebezpečnosti je veľká pozornosť venovaná prípadom z kategórie organizovaného zločinu. Vyšetrovanie týchto prípadov je náročné z hľadiska časového, organizačného zabezpečenia vyšetrovacích úkonov, ale aj dodržania práv obvinených. Hlavne pri vyšetrovaní takýchto prípadov sa prejavuje snaha o zastrašovanie a ovplyvňovanie svedkov, ktorí často menia svoje výpovede, prípadne podstatné okolnosti spáchania skutku zamlčujú.
V rámci vyšetrovania ekonomických káuz boli v hodnotenom období skončené návrhom na podanie obžaloby niektoré prípady. Ako príklad je možné uviesť prípad štyroch bývalých pracovníkov Investičnej rozvojovej banky a 15 podnikateľov v súvislosti s poskytovaním úverov so spôsobenou škodou viac ako 433 mil. Sk. Taktiež prípad členov predstavenstva CEBO holding Slovakia  a. s. Partizánske, ktorí  v súvislosti s kúpu akcií CEBO holding Slovakia  a.s. nesplácali úver podľa splátkového kalendára, čím spôsobili Fondu národného majetku Slovenskej republiky škodu vo výške  viac ako 32 mil. Sk. Ukončený bol prípad člena predstavenstva Slávia Capital, ktorý pri kúpe a predaji zmenky uviedol do omylu štatutárnych zástupcov Priemyselnej banky a. s. Košice, čím im spôsobil škodu vo výške viac ako 347 mil. Sk. Bol predložený návrh na podanie obžaloby podnikateľky a spoločníčky spoločnosti NICK -  finance  Košice, ktorá na základe zmlúv o tichom spoločenstve nezhodnocovala vklady určené na podnikanie, ale prijaté finančné prostriedky používala na vyplácanie výnosov vyplývajúcich z predchádzajúcich zmlúv a pre osobnú potrebu, čím spôsobila 2 088  osobám škodu vo výške skoro 400 mil. Sk.
U evidovaných trestných činov korupcie nebol zaznamenaný ani jeden trestný čin s účasťou zahraničného verejného činiteľa. Vo všeobecnosti stále platí konštatovanie, že v takýchto prípadoch prevláda neochota osôb vystupovať v trestnom konaní v procesnom postavení svedka.
Počet trestných činov s rasovým motívom je síce nepatrný v porovnaní s celkovou kriminalitou, ale ich spoločenská nebezpečnosť je vysoká. Vlani sa ich dopustilo 40 osôb, z toho 4 mladistvé a 6 maloletých. Úradmi vyšetrovania Policajného zboru boli prijaté opatrenia na zabezpečenie priebežného monitorovania trestnej činnosti motivovanej rasizmom, xenofóbiou a intoleranciou. Dôraz je kladený na  zabezpečenie zákonnosti, kvality a rýchlosti vyšetrovania, na uplatňovanie  odporúčaných základných postupov.  
Súčasťou kvalitného vyšetrovania je odborno-znalecká činnosť, ktorú vykonáva v prevažnej miere kriminalistický a expertízny ústav Policajného zboru. Vlani bolo na jeho pracoviskách riešených 32 926 žiadostí o znalecké skúmanie. Najzaťaženejšími odvetviami sú daktyloskopia, trasológia, chémia a biológia, čo sa výrazne prejavilo po teroristických útokoch v USA. Tieto dožiadania boli vybavené v 604 prípadoch znaleckým posudkom, v 28 463 prípadoch odborným vyjadrením, v 123 prípadoch predbežným vyjadrením a v 122 prípadoch komplexným posudkom. 
5.	Dopravná nehodovosť, verejný poriadok a priestupky
5.1.	Dopravná nehodovosť a verejný poriadok
Vývoj dopravnej nehodovosti sa vymyká z klesajúcej vývojovej tendencie z predchádzajúcich rokov (nárast o 12,4%). Pri dopravných nehodách bolo usmrtených 614 osôb, 2366 osôb bolo ťažko a 8471 ľahko zranených. Pokračoval priaznivý trend celkového znižovania následkov na zdraví v prepočte na počet dopravných nehôd. Z celkového počtu nehôd došlo v 0,95% k usmrteniu účastníkov, k ťažkému zraneniu v 3,41% a k ľahkému zraneniu v 9,93%. Hmotná škoda bola spôsobená v 85,71% dopravných nehôd a predstavovala viac ako 3 mld. Sk (nárast o 21%). Trend neustáleho zvyšovania spôsobených škôd je dlhodobý. 
Najviac dopravných nehôd bolo zaevidovaných v Bratislavskom, najmenej v Trnavskom kraji. Len v okresoch Bratislava IV, Trnava, Šaľa, Tvrdošín a Košice II došlo k zníženiu dopravnej nehodovosti. Z celkového počtu bolo 74,4% nehôd spôsobených v obci a pri nich bolo usmrtených 47,9% zo všetkých usmrtených osôb. 
Až 89,3% nehôd bolo zavinených vodičmi motorových vozidiel a pri nich bolo usmrtených 83,1% zo všetkých usmrtených osôb. Hlavnými príčinami boli naďalej nesprávny spôsob jazdy, porušenie základných povinností a neprimeraná rýchlosť. Dopravné nehody zavinené neprimeranou rýchlosťou tvorili 14,6% nehôd a bolo pri nich usmrtených 231 osôb (37,6%). Pod vplyvom alkoholu bolo zavinených 4,8% nehôd (z toho vodičmi motorových vozidiel 4,2 %). Najviac nehôd zavinili vodiči motorových vozidiel s praxou do 6 rokov. 
Z uvedeného vyplýva, že došlo k zhoršeniu disciplíny účastníkov cestnej premávky, ignorujú sa pravidlá cestnej premávky. Uvedený stav je realitou napriek tomu, že zo strany polície bol prijatý celý rad opatrení. Ich efektívnosť je však spochybnená samotným vývojom dopravno-bezpečnostnej situácie. Preto v ďalšom období je potrebné prehodnotiť účelnosť a adekvátnosť doposiaľ prijímaných opatrení.
	Pri ochrane verejného poriadku bola naďalej venovaná zvýšená pozornosť bezpečnosti občanov a ich majetku, ale aj nerušenému priebehu organizovaných akcii. Popri bežnom výkone služby bola činnosť orientovaná na predchádzanie vzniku narušenia verejného poriadku (zásah proti účastníkom stretnutia SKINHEDS v obciach Papradno a Svrčinovec) a zabezpečenie nerušeného priebehu plánovaných akcií (napr. mítingy, zhromaždenia, I. a II. kolo  volieb do orgánov samosprávy krajov). Na žiadnom zo zabezpečovaných  podujatí nedošlo k  závažnému narušeniu verejného poriadku. Je to výsledok úsilia a zodpovedného prístupu prevažnej väčšiny policajtov.
	Bezprostredne po teroristických útokoch na sídlo Svetového obchodného centra v New Yorku a na sídlo Pentagonu vo Washingtone sa stala aktuálnou otázka vnútornej bezpečnosti štátu a verejného poriadku. Vzhľadom na vzniknutú situáciu bolo nutné venovať zvýšenú pozornosť aktívnym členom a sympatizujúcim osobám domácich extrémistických hnutí, ale aj cudzincom z rizikových krajín žijúcim na našom území. Boli prijímané opatrenia na zaistenie bezpečnosti občanov, ich majetku a objektov zvláštnej dôležitosti. Operatívne kontakty boli nasmerované nielen na získavanie informácií k teroristickým útokom v USA, ale aj možným teroristickým útokom na území nášho štátu. Analyzovanie jednotlivých udalostí potvrdilo aktivizáciu radikálnej časti našej spoločnosti napriek tomu, že v hodnotenom období sa neprejavil konkrétny teroristický útok smerujúci k narušeniu verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti štátu. Neboli zaznamenané skutočnosti, ktoré by potvrdili prípravu na teroristické útoky. Vyskytli sa však prípady narušenia vonkajšej ochrany objektov zvláštnej dôležitosti, vedomého narušenia štátnej hranice, šírenia poplašných správ a prejavy verejného ohrozenia (nahlásených a následne zaistených útvarmi Policajného zboru bolo celkom 330 podozrivých predmetov a listových zásielok s negatívnym výsledkom). Podozrivé zásielky boli adresované ústavným činiteľom, štátnym orgánom, predstaviteľom firiem,  inštitúcií a občanom. 
5.2.	Priestupky
V hodnotenom období bolo Policajným zborom zistených 887 118 priestupkov (nárast o 123 624). Najviac ich bolo zistených na úseku bezpečnosti a plynulosti  cestnej premávky  (625 530) a proti majetku (114 203, z ktorých bolo objasnených 16,26 %, čo je o 2,15 % viac ako v predchádzajúcom roku). Z celkového počtu zistených priestupkov bolo 683 790 vybavených v blokovom konaní na sumu 186,4 mil. Sk, 59 796 priestupkov bolo odovzdaných alebo predložených inému orgánu príslušnému na prejednanie priestupku alebo iného správneho deliktu, 11 284 priestupkov bolo odložených, nakoľko sa vo veci nejednalo o priestupok alebo priestupok nebolo možné prejednať. V správnom konaní Policajný zbor za 128 343 priestupkov uložil pokuty v sume 173,8 mil. Sk. 
Príslušníci dopravnej polície za nevyhovujúci technický stav zadržali 31 463 osvedčení o evidencii vozidla a v 3 116 prípadoch boli zadržané tabuľky s evidenčným číslom.      V 6 372 prípadoch zistili požitie alkoholických nápojov vodičom motorového vozidla. Celkom bolo uložených 20 063 zákazov činnosti, z toho v 13 378 prípadoch v súvislosti s požívaním alkoholu. Zo zákonných dôvodov bolo dopravnou políciou zaistených 247 motorových vozidiel. 
6.	Opatrenia prijaté Policajným zborom v roku 2001
Kvalita a výsledky práce Policajného zboru sú dlhodobo ovplyvňované vývojom a rozsahom evidovaných trestných činov, legislatívnymi zmenami, permanentnými organizačnými zmenami, kvalitou personálneho obsadenia riadiacich a výkonných policajných štruktúr, chýbajúcim potrebným finančným, materiálnym a technickým zabezpečením, nedostatočným morálnym a spoločenským ocenením policajtov. Tieto pretrvávajúce príčiny do značnej miery ovplyvňujú efektívnosť práce Policajného zboru.
V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že za obdobie od roku 1993 došlo k výraznému omladeniu Policajného zboru (v roku 2001 predstavovala skupina policajtov vo veku od 20 – 35 rokov približne 65% celkových počtov). To do značnej miery vyvolalo nesystémovú odbornú prípravu policajtov, ktorá naďalej pretrváva. Bežným stavom na základných útvaroch Policajného zboru bolo vysielanie policajtov bez odborného policajného vzdelania do samostatného výkonu služby. Z toho pramení aj uvoľnenie služobnej disciplíny, nedôslednosť až neznalosť zásad výkonu služby, ktorá vo viacerých prípadoch vyústila do spáchania priestupkov a trestných činov. Taktiež došlo k výraznému poklesu kvality zákrokov a vykonávaných služobných úkonov. To vyplýva zo slabej dokumentačnej schopnosti policajtov na mieste činu, pri objasňovaní protiprávnych konaní, čo sťažovalo predprípravné a prípravné trestnoprávne, priestupkové a správne konanie. Takýto stav vytváral podmienky nielen pre zbytočne vysoké zaťaženie policajtov (vyplývajúce z nutnosti opakovania jednotlivých úkonov, doplňovania spisov a z toho vyplývajúce porušovanie lehôt stanovených  zákonmi), ale aj pre ich korupčné konanie.
Dlhodobým problémom polície je nedostatok finančných prostriedkov a z toho vyplývajúce neakceptovanie požadovaného nárastu počtu miest policajtov (bežnou záležitosťou bolo odsystemizovanie policajných miest z výkonných útvarov Policajného zboru na obslužné a riadiace štruktúry). Z nedostatku finančných prostriedkov pramení aj slabé materiálno-technické zabezpečenie Policajného zboru. Ako bežné riešenie nedostatku finančných prostriedkov bolo, so súhlasom Ministerstva financií Slovenskej republiky, využívané čerpanie finančných prostriedkov vybraných za pokuty na nákup pohonných hmôt a servisné zabezpečenie prevádzky motorových vozidiel. Nedostatok finančných prostriedkov nútil riadiacich pracovníkov k zabezpečovaniu materiálneho vybavenia útvarov Policajného zboru sponzorskými darmi. Situácia v roku 2002 bude ešte horšia, pretože schválený rozpočet nerešpektuje výšku inflácie ani nevyhnutnosť krytia výdavkov spojených s plnením podmienok kapitoly 24 na vstup do Európskej únie (zriadenie nového ústredného orgánu štátnej správy – Národný bezpečnostný úrad). Okrem toho bolo začiatkom roka 2002 pre tento účel viazaných 248,4 mil. Sk z rozpočtu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a oddelimitovaných 46 miest policajtov. Takýto krok vyvolá neriešiteľné problémy pri dodržiavaní štvrťročných ukazovateľov časovej regulácie výdavkov a rozpočtový deficit na záver roku 2002. 
Cyklicky sa opakujúce snahy o redukciu sociálnych istôt policajtov spolu s vyššie uvedenými problémami vyúsťujú do súčasného zložitého postavenia Policajného zboru v spoločnosti (prieskum verejnej mienky, január 2002, ktorý dokumentuje pokles dôvery obyvateľstva o 13%), prejavov korupcie a podozrení z korupčného správania, neúcty policajtov k zákonom a nariadeniam (požívanie alkoholu, trestná činnosť prevádzačstva, zapájanie sa do skupín organizovaného zločinu).
Dosiahnuté výsledky v boji s kriminalitou sú odrazom uvedeného stavu. Nápravu je nutné hľadať okrem riešenia spomenutých problémov vo vytvorení takých organizačných štruktúr Policajného zboru, ktoré by pri adekvátnych finančných prostriedkoch umožnili systematické riešenie vnútornej bezpečnosti štátu a verejného poriadku, potieranie kriminality a zvyšovanie dôvery obyvateľstva v Policajný zbor.
6.1.	Organizačné opatrenia
Uskutočnené zmeny v štruktúre útvarov Policajného zboru v predchádzajúcom období sledovali najmä zosúladenie organizačných štruktúr s požiadavkami vyplývajúcimi z medzinárodných zmlúv a záväzkov Slovenskej republiky, ale aj s potrebami policajnej praxe. Bol zriadený úrad medzinárodnej policajnej spolupráce na Prezídiu Policajného zboru a v rámci neho národné ústredne Interpolu, Europolu a Národný Schengenský informačný systém. Na rok 2001 bol vládou Slovenskej republiky schválený nárast početných stavov len na úsek budovania nového ústredného orgánu štátnej správy – Národného bezpečnostného úradu (tieto miesta boli delimitované v jeho prospech od 1. 11. 2001 z Ministerstva vnútra Slovenskej republiky). Pokračovala realizácia úloh vyplývajúcich z I. a II. etapy „Koncepcie služby hraničnej a cudzineckej polície v perspektíve zapojenia Slovenskej republiky medzi štáty Schengenskej dohody – ochrana vonkajšej hranice Európskej únie“. Došlo k zníženiu počtu vojakov útvaru vojsk hraničnej polície (z 1600 na 1260), následnému posilneniu útvarov hraničnej polície na štátnej hranici s Ukrajinou policajtmi a k zmene riadenia útvarov hraničnej a cudzineckej polície v krajoch.  
V organizácii kriminálnej a finančnej polície boli posilnené úseky, ktoré majú zabezpečiť plnenie úloh vyplývajúcich zo zákona č. 367/2000 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti. Ďalšie zmeny boli vykonané k 1. 3. 2001 na zabezpečenie úloh vyplývajúcich z riešenia problematiky extrémizmu. V súvislosti s nadobudnutím účinnosti zákona  č. 225/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 379/1997 Z. z. o súkromných bezpečnostných službách, boli od 1. 9. 2001 prijaté organizačné opatrenia na zabezpečenie štátneho dozoru a kontroly vytvorením úradu súkromných bezpečnostných služieb na Prezídiu Policajného zboru. V závere roka sa vytvárali podmienky pre zriadenie úradu hraničnej a cudzineckej polície ako samostatnej rozpočtovej organizácie. 
Realizáciu plánovaných štrukturálnych zmien ovplyvnili okrem finančných a personálnych možností rezortu závery vykonaného auditu v štátnej správe, ktoré si vyžiadali niektoré zásahy do štruktúry Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Všetky tieto organizačné a štrukturálne zmeny boli uskutočňované v súlade so schválenými početnými stavmi na rok 2001. 
6.2.	Personálne a sociálne opatrenia
Personálna práca bola zameraná na obsadzovanie funkčných miest a zvyšovanie úrovne kvalifikácie policajtov cestou rezortnej vzdelávacej sústavy. V záujme zvýšenia kvality novoprijatých príslušníkov Policajného zboru boli sprísnené podmienky pre prijímanie. Interným predpisom bola zakotvená záväznosť psychologického vyšetrenia, čím sa obmedzili možnosti prijímania tých osôb, u ktorých sa zistia negatívne osobnostné, povahové a charakterové vlastnosti.
V rezortných policajných školách vlani študovalo celkom 3150 policajtov. Pomaturitné kvalifikačné štúdium na stredných odborných školách Policajného zboru ukončilo 854 policajtov a špecializované policajné vzdelanie ukončilo 659 policajtov. Vysokoškolské štúdium v odbore bezpečnostná služba na Akadémii Policajného zboru ukončilo v bakalárskom štúdiu 25 policajtov a v magisterskom štúdiu 315 policajtov. Štúdium pre absolventov civilných a vojenských vysokých škôl poskytujúce špecializované policajné vzdelanie ukončilo 280 policajtov. V rámci systému ďalšieho vzdelávania policajtov sa uskutočnili vzdelávacie aktivity (kurzy, školenia, výcvik atď.) pre 980 policajtov.
Vzhľadom na potrebu nového smerovania rezortného školstva bola schválená koncepcia vzdelávacej sústavy Policajného zboru. Uvedený dokument rieši na obdobie 5 až 10 rokov problematiku skvalitňovania odborného vzdelávania a prípravy policajtov, najmä v oblasti obsahu a štruktúry vzdelávania. Následne bol schválený nový spôsob povolávania príslušníkov Policajného zboru do stredných odborných škôl. Získanie základného policajného vzdelania podľa tejto úpravy musí nadväzovať na samotné prijatie do služobného pomeru. K tomu sa zavádza nový spôsob prijímania do služobného pomeru raz za štvrťrok (od 1. 4. 2002). 
	Na základe § 13 ods. 1 zákona č. 472/2000 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2001 bolo vykonané zvýšenie funkčných platov príslušníkov Policajného zboru od 1. 9. 2001 o 3%. Uvedená valorizácia funkčných platov policajtov vrátane prídavku za výsluhu rokov bola vykonaná prvýkrát od účinnosti zákona č. 73/1998 Z. z. 
Zvýšenú pozornosť si vyžiadalo riešenie protiprávneho konania policajtov. Príslušní nadriadení boli usmernení, aby priebehu šetrenia prípadov venovali trvalú pozornosť a v prípade zabezpečenia dostatočných dôkazov o protiprávnom konaní pristupovali aj k adekvátnym personálnym alebo disciplinárnym opatreniam. Správnosť riešenia protiprávnych konaní policajtov potvrdzuje aj to, že vlani boli všetky rozhodnutia o prepustení napadnuté odvolaním na súde potvrdené. K prijatiu osobitných opatrení bolo potrebné pristúpiť v tomto roku v dôsledku zhoršujúcej sa situácie v nehodovosti policajtov pod vplyvom alkoholu. Informáciu o prijatých opatreniach a ich realizácii predloží minister vnútra Slovenskej republiky výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť súbežne so správou o bezpečnostnej situácií.
Vlani skončilo služobný pomer celkom 722 policajtov (o 168 viac), čo z hľadiska podielu na celkových plánovaných počtoch predstavuje 3,3% fluktuáciu. Z tohto počtu bolo 221 s vysokoškolským vzdelaním a 501 s úplným stredným vzdelaním. Z hľadiska dôvodov skončenia služobného pomeru najviac policajtov - 488 skončilo na základe vlastnej žiadosti uvoľnením,  85 policajtov skončilo služobný pomer v skúšobnej dobe, 128 policajtov bolo zo služobného pomeru prepustených a 21 policajtov zomrelo. Zložitá situácia z hľadiska stabilizácie Policajného zboru môže gradovať, ak nebudú riešené stabilizačné prvky v pripravovanom zákone o sociálnom zabezpečení vojakov a príslušníkov Policajného zboru tak, aby akceptovali špecifické plnenie úloh príslušníkmi Policajného zboru. 
6.3.	Finančné opatrenia a materiálno-technické zabezpečenie
Napriek tomu, že rozpočtom Ministerstva vnútra Slovenskej republiky boli riešené otázky finančného krytia úloh súvisiacich so zabezpečením vnútornej bezpečnosti a verejného poriadku v štáte, disponibilné prostriedky umožňovali finančne zabezpečiť len najnevyhnutnejšie potreby odborných pracovísk, ktoré zabezpečujú a vykonávajú tieto úlohy. Na žiadosť ministra vnútra Slovenskej republiky vykonalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky rozpočtové opatrenie, ktorým sa upravil limit výdavkov Ministerstva vnútra Slovenskej republiky.    
V oblasti správy nehnuteľného štátneho majetku (772 objektov a areálov v účtovnej hodnote 8,197 mld. Sk) pokračoval problém zabezpečenia finančných prostriedkov na údržbu a rekonštrukciu objektov, s dôrazom na objekty staršie ako 50 rokov. Vzhľadom na rozbehnutú investičnú výstavbu a kúpu bytov pre policajtov nebolo možné riešiť požiadavky na zaradenie nových akcií do plánu investičnej výstavby. Dôraz bol položený na vytvorenie vyhovujúcich podmienok pre umiestnenie útvarov, pokračovanie v rekonštrukcii objektov a zlepšenie technických podmienok objektov na štátnej hranici s Ukrajinou. 
Prioritný dôraz bol kladený na zabezpečenie  činnosti Policajného zboru. V rámci pokračujúceho prestrojenia novými služobnými rovnošatami bolo zabezpečené prestrojenie     87% policajtov. Pre potreby poriadkových jednotiek boli zavedené nehorľavé a protiúderové obleky. Na obmenu a doplnenie vozidlového parku bolo vyčlenených 492,4 mil. Sk., ktoré umožnili nákup 956 áut. Dobudovala sa pevná digitálna telekomunikačná sieť. Spustila sa rutinná prevádzka regionálnej digitálnej rádiokomunikačnej siete v systéme SITNO v Bratislavskom, Trnavskom a Nitrianskom kraji. Do skúšobnej prevádzky bol nasadený informačný systém AISP (v celom Bratislavskom kraji a výberovo najzaťaženejšie okresy ostatných krajov v počte 1140 pracovných staníc). Výrazný pokrok bol zaznamenaný pri realizovaní vecného, finančného a časového harmonogramu technického zabezpečenia „Koncepcie hraničnej a cudzineckej polície v perspektíve zapojenia Slovenskej republiky medzi štáty Schengenskej dohody“. Pre materiálno-technické zabezpečenie štátnej hranice bolo vyčlenených 37,4 mil. Sk. Z účelovo viazaných finančných prostriedkov bolo využitých 21,4 mil. Sk na automobilovú, výpočtovú, spravodajskú a telekomunikačnú techniku a zostatok 16 mil. bolo uložených do depozitu. V tomto roku budú z uvedených finančných prostriedkov zakúpené špeciálne monitorovacie a osobné motorové vozidlá.
Naďalej teda zostáva nedoriešené komplexné celoplošné zabezpečenie Policajného zboru digitálnou rádiokomunikačnou sieťou v systéme SITNO a celoplošné rutinné nasadenie informačného systému AISP. Dôležitá je taktiež pokračujúca obmena automobilového parku, dokončenie prestrojenia policajtov, ale aj doplnenie špecializovaných pracovísk spravodajskými a šifrovacími strojmi. Všetky tieto úlohy v oblasti finančného a materiálneho zabezpečenia je potrebné zabezpečiť tak, aby v plnej miere rešpektovali prípravu projektového plánovania v súlade s rozvojovými plánmi v reálnych časových horizontoch. 
6.4.	Preventívne opatrenia
Policajný zbor sa v hodnotenom období zameral na znižovanie kriminality maloletých a mladistvých, páchanej najmä pod vplyvom drog. Spoločenská objednávka umožňovala riešenie aktuálnych problémov zvýšenej ochrany žien a detí pred týraním, kupliarstvom, detskou pornografiou a nezákonným zamestnávaním detí. Trvale bola venovaná pozornosť majetkovej a násilnej kriminalite, na čo sa využívala nielen vlastná poznatková základňa, ale aj analyzovanie situácie a následné vykonávanie konkrétnych preventívnych a represívnych opatrení (rozkladné opatrenia, zvýšený výkon služby uniformovaných zložiek Policajného zboru, administratívny zákaz zhromaždenia, atď.). 
V rámci špeciálnej prevencie bola činnosť zameraná nielen na technickú ochranu objektov, ale aj vykonávanie osvetovej, konzultačnej a poradenskej činnosti. V prevencii krádeží motorových vozidiel sa zintenzívnila spolupráca s výrobcami motorových vozidiel a zabezpečovacích systémov. Pokračovala spolupráca s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) pri tvorbe a realizácii projektu „Pomoc pri návrate a reintegrácia žiadateľov o azyl v Belgicku z regiónu Košice“, ktorý bol zameraný na dobrovoľný návrat a repatriáciu 1100 našich občanov rómskej národnosti, ktorým bola zamietnutá žiadosť o azyl. 
Všeobecné preventívne aktivity boli koordinované s orgánmi miestnej štátnej správy, samosprávy a organizáciami tretieho sektora v súlade s rozpracovaním koncepcie preventívnych aktivít rezortu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky do roku 2002. Preventívne aktivity sa orientovali aj do vlastných radov, kde bola zameraná pozornosť na zvyšovanie schopností komunikatívnosti a riešenia problémových situácií. V súvislosti so zvyšovaním odborných znalostí policajtov bolo prijaté systémové opatrenie na zvýšenie úrovne ich odbornej prípravy s dôrazom na znalosti všeobecne záväzných právnych predpisov a interných predpisov.
Policajný zbor hľadal možnosti riešenia možných prejavov mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania predvedených a zaistených osôb, na ktoré upozornil vo svojej správe Európsky výbor na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (CPT). V zmysle nariadenia ministra vnútra Slovenskej republiky o postupe v oblasti boja s extrémizmom bolo na Prezídiu Policajného zboru zriadené „Monitorovacie stredisko rasizmu a xenofóbie“, kde boli vyčlenení dvaja pracovníci a na všetkých krajských riaditeľstvách Policajného zboru po jednom pracovníkovi.
Po ukončení uvádzacieho projektu „Správaj sa normálne“ v rámci programu MATRA s holandskou políciou v rokoch 2000 a 2001 sa nadviazalo na získané skúsenosti a za finančnej podpory Protidrogového fondu (537 000.- Sk) sa rozšíril projekt na celé územie štátu. Od septembra 2001 je do projektu zapojených 8210 žiakov piateho ročníka základných škôl. V spolupráci s príslušnými odbormi školstva vybrali do projektu aj školy s vyšším počtom žiakov pochádzajúcich z rómskej národnostnej menšiny, ako napr. v Košiciach na sídlisku Luník IX, v obciach Bystrany, Žehra, Smižany, Kluknava, Richnava, Letanovce a Jarovnice.
Na všetkých krajských riaditeľstvách Policajného zboru boli vytvorené poradensko-informačné centrá Policajného zboru (PIC), ktoré sa aktívne zapojili do práce na úseku všeobecnej prevencie. Uskutočnené boli rôzne podujatia pre verejnosť (napr. Deň polície, Polícia deťom, prednášky a besedy). Na preventívnych aktivitách sa participovalo so štátnymi inštitúciami, ale aj s neštátnymi organizáciami a fondmi, napr. v Brezne na miestnom projekte „Ľudia na pokraji mesta“, v spolupráci s regionálnymi osvetovými centrami na organizovaní celoslovenskej výtvarnej súťaže „Polícia očami detí“. Vzhľadom na akútny nedostatok finančných prostriedkov (zo štátneho rozpočtu) a na obmedzený prístup k finančným zdrojom z rôznych nadácií alebo podporných fondov (poskytujú granty na projekty prevažne len organizáciám tretieho sektora a nie štátnym inštitúciám) preukázali policajti veľkú invenciu pri nachádzaní finančných alebo iných zdrojov a schopnosť spolupráce s ďalšími subjektmi zaoberajúcimi sa prevenciou.
6.5.	Legislatívne opatrenia
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky plnilo úlohy v oblasti legislatívy na bezpečnostnom úseku v súlade s plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky. Z predchádzajúceho roku bol dokončený legislatívny proces v Národnej rade Slovenskej republiky týkajúci sa zákona o ochrane utajovaných skutočností a novely zákona č. 42/1994     Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva. V prípade návrhu zákona o zlúčení Železničnej polície s policajným zborom Národná rada Slovenskej republiky rozhodla, že nebude pokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona.
Na základe plánu boli vypracované a schválené zákony, ktorými sa mení a dopĺňa zákon č. 379/1997 Z. z. o prevádzkovaní súkromných bezpečnostných služieb a podobných činností, rozsiahla novela zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore a nová právna úprava pobytu cudzincov na území Slovenskej republiky.
Prijatá novela zákona o Policajnom zbore upravuje okrem iného  v súlade s požiadavkami Európskej únie spoluprácu Policajného zboru na medzinárodnej úrovni a dáva právny rámec plneniu úloh mimo územia štátu. Taktiež umožňuje výkon cezhraničného prenasledovania a úkonov zakotvených v medzinárodných zmluvách pre policajné orgány iných štátov na území nášho štátu. Podrobnejšie upravuje aj problematiku spracúvania osobných údajov Policajným zborom, ich poskytovanie a zverejňovanie. 
Ďalej bol pripravený a schválený legislatívny zámer zákona o použití analýzy deoxyribonukleovej kyseliny. V súčasnosti je predložený návrh tohto zákona na rokovanie vlády Slovenskej republiky. Taktiež prebieha posledné štádium legislatívneho procesu v Národnej rade Slovenskej republiky návrhu zákona o integrovanom záchrannom systéme. 
6.6.	Spolupráca štátnych orgánov pri zaisťovaní bezpečnostnej situácie a spolupráca so zahraničím
Súčinnostné vzťahy orgánov činných v trestnom konaní boli orientované na riešenie aktuálnych problémov trestného konania, ale aj na vzájomnú koordináciu v boji s kriminalitou, s dôrazom na jej organizované formy. Osobitné miesto tu zohrávajú prokuratúra a súdy. Tu treba poznamenať, že väčšinou išlo o súčinnosť v konkrétnych prípadoch a úroveň spolupráce bola závislá na konkrétnych ľuďoch. Pri riešení prípadov s celospoločenským dopadom napr. skrachované bankové inštitúcie, nebankové subjekty, zmenkové obchody a privatizačné kauzy je možné hodnotiť súčinnosť ako profesionálnu. Spoluprácu s orgánmi štátnej správy, samosprávy a ďalšími orgánmi a inštitúciami preverila nielen zložitá situácia pri záplavách na východnom Slovensku, ale aj situácia po teroristických útokoch v USA. 
Vyzdvihnúť je možné spoluprácu so všetkými bankovými inštitúciami najmä s Národnou bankou Slovenska, ale aj poisťovacími spoločnosťami pod zastrešením Asociácie poisťovacích spoločností, Slovenskou informačnou službou, Armádou Slovenskej republiky, Najvyšším kontrolným úradom Slovenskej republiky, Colným riaditeľstvom Slovenskej republiky, Generálnym riaditeľstvom Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky, ale aj s Ústavom pre vzťahy štátu a cirkví, s operátormi mobilných sietí EUROTEL a. s. a GLOBTEL a. s. pri realizácii spoločných úloh vyplývajúcich z boja s kriminalitou.
Spolupráca s Ústredným daňovým riaditeľstvom Slovenskej republiky bola taktiež na dobrej úrovni. Vo vybraných prípadoch už od samotného začatia dokumentovania boli koordinované postupy s príslušnými správcami priamych či nepriamych daní pri daňových kontrolách a vo viacerých prípadoch bol úspešne využitý inštitút miestneho zisťovania. Problémy však vznikali najmä pri potrebe koordinácie výkonu daňových kontrol v rámci viacerých daňových úradov. 
Kladne je možné hodnotiť aj spoluprácu s Ministerstvom pôdohospodárstva Slovenskej republiky, Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky, Fondom národného majetku Slovenskej republiky a ďalšími orgánmi a organizáciami, najmä v oblasti odhaľovania ekonomickej kriminality. Veľmi dobrá spolupráca bola v hodnotenom období s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky pri zabezpečení obsadenia miest policajných pridelencov na zastupiteľské úrady Slovenskej republiky v Kyjeve a Haagu a misiu Slovenskej republiky v Bruseli. Za aktívnej spolupráce oboch ministerstiev bola vypracovaná koncepcia zosúlaďovania vízovej politiky Slovenskej republiky s vízovou politikou krajín Európskej únie. 
Spolupráca s Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, ale aj Úradom jadrového dozoru Slovenskej republiky pokračovala na úrovni výmeny informácií a stanovísk, resp. konzultácií odborných problémov pri riešení spoločných špecifických úloh         (zabezpečenie ochrany letísk, zabezpečenie ochrany jadrových zariadení). 
Dynamicky rozvíjajúcou sa oblasťou spolupráce bola oblasť zahraničných stykov. Policajný zbor sa v hodnotenom období naďalej aktívne zapájal do práce pracovných skupín medzinárodných programov a projektov pôsobiacich v boji s organizovaným zločinom (práca v skupinách COTER, PAPEG, OECD a OCTOPUS II, UNDCP, v medzinárodnej organizácií EGMONT GROUP), na úseku ochrany svedka (program PHALCONE), na úseku boja proti drogám (projekty v rámci programu PHARE – pracovná skupina Juhovýchod, STAR a EAN). V tomto roku sa výrazne zlepšila spolupráca s rakúskym EDOK, belgickým CTIF-CFI, Správou pre odhaľovanie korupcie a závažnej hospodárskej trestnej činnosti Polície Českej republiky a Daňovou políciou Ruskej federácie. Dobrá spolupráca pokračuje s INTERPOLOM,  EuropolOM a FBI, ktorá bola overená pri konkrétnych krokoch v boji proti terorizmu. Týmito aktivitami Policajný zbor prispieva k napredovaniu integračného úsilia Slovenskej republiky do Európskej únie.
7.	Zameranie činnosti Ministerstva vnútra SR a Policajného zboru v roku 2002 s výhľadom do roku 2010
S prihliadnutím na stav bezpečnostnej situácie v Slovenskej republike v roku 2001, tendencie jej ďalšieho vývoja, potreby a možnosti jej pozitívneho ovplyvňovania bude Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Policajný zbor v roku 2002 klásť dôraz na realizovanie nasledovných úloh:
•	posilňovať pripravenosť a akcieschopnosť policajných i ďalších štruktúr rezortu (civilná ochrana a požiarna ochrana) na boj s terorizmom, vrátane zdokonaľovania mechanizmov koordinácie a spolupráce s ďalšími zložkami, orgánmi a organizáciami na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni,
•	zabezpečiť realizáciu úloh vyplývajúcich zo schválených dlhodobých projektov boja so zločinnosťou, korupciou a drogami, ako aj opatrení prijatých na zvýšenie účinnosti boja s trestnou činnosťou krádeží motorových vozidiel,
•	predchádzať a dôsledné eliminovať rasovo motivované trestné činy, prejavy xenofóbie a intolerancie zo strany prívržencov a členov extrémistických skupín,
•	ukončiť ďalšie rozpracované závažné, najmä ekonomické kauzy, v ktorých doterajšie výsledky vyšetrovania umožňujú ich predloženie do ďalšieho štádia trestného konania,
•	prehodnotiť činnosť a pripravenosť jednotlivých zložiek polície, najmä poriadkovej a kriminálnej polície, v nadväznosti na nevyhnutné zmeny v trestnom konaní, ktoré vedú k odstráneniu   predprípravného konania a k zjednodušeniu a zrýchleniu trestného konania,
•	ukončiť prístupové rokovania v negociačnej kapitole 24 – spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí a dokončiť implementáciu platného acquis communitaire, 
•	zvýšiť účinnosť ochrany územia Slovenskej republiky pred nelegálnymi migračnými prúdmi a ich nepriaznivými dopadmi na vnútornú bezpečnosť a verejný poriadok budovaním technického zabezpečenia a ďalších druhov ochrany štátnej hranice v súlade so štandardmi krajín Európskej únie,
•	ukončiť činnosť vojsk hraničnej polície v rezorte, vrátane transformácie vojsk civilnej ochrany do štruktúr Hasičského a záchranného zboru a zabezpečiť postupný prechod na profesionálnu ochranu štátnej hranice, 
•	zabezpečiť nerušenú prípravu a priebeh volieb do Národnej rady Slovenskej republiky a orgánov samospráv,
•	rozvinúť spoluprácu s orgánmi vyšších územných celkov pri riešení bezpečnostnej situácie na území samosprávnych krajov; 
•	zvýšiť bezpečnosť a dopravnú disciplínu na cestách Slovenskej republiky realizáciou opatrení adekvátnych negatívnym tendenciám vývoja dopravno-bezpečnostnej situácie, najmä dôsledným a nekompromisným uplatňovaním sprísnených sankcií voči porušovateľom predpisov v cestnej premávke,
•	uskutočňovať systémové kontrolné, organizačné, personálne a ďalšie ozdravné opatrenia na všetkých úrovniach riadenia Policajného zboru, vrátane štruktúr kontrolnej a inšpekčnej služby, s cieľom zastaviť negatívne tendencie v služobnej disciplíne, morálke a policajnej etike a zvýšiť zodpovednosť v správaní a konaní policajtov,
•	vytvoriť legislatívne predpoklady na riešenie problémov na úseku zbraní a streliva, legalizácie príjmov z trestnej činnosti a  transformáciu sociálneho poistenia v podmienkach rezortu,
•	zefektívniť využívanie rozpočtových prostriedkov, sprehľadniť finančné operácie a finančnú disciplínu a uskutočniť transformáciu rozpočtového procesu v rezorte.

Uvedené úlohy na rok 2002 sú rozpracované v pláne hlavných úloh Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a v ďalších plánovacích dokumentoch .
Riešenie kriminality, hlavne však zvyšovanie pocitu bezpečia občanov, je dlhodobým procesom. Aby bol tento proces systematický a cielený, je potrebné vytýčiť smerovanie Policajného zboru v dlhodobom časovom horizonte do roku 2010. V tomto období bude potrebné:
•	vypracovať dlhodobú koncepciu činnosti Policajného zboru, na základe ktorej bude možné s prihliadnutím na bezpečnostnú situáciu každoročne plánovať úlohy v legislatívnej, inštitucionálnej, finančnej, personálnej a materiálno-technickej oblasti,
•	vymedziť postavenie a pôsobnosť Prezídia Policajného zboru zákonom o Policajnom zbore s cieľom stabilizácie organizácie a riadenia Policajného zboru; zároveň prehodnotiť zákonné postavenie služby hraničnej polície,
•	prehodnotiť, v spolupráci s príslušnými orgánmi, opodstatnenosť viacerých ozbrojených zborov (Železničná polícia, mestské a obecné polície) s cieľom zefektívnenia ich činnosti pri pozitívnom ovplyvňovaní bezpečnostnej situácie na území republiky,
•	zmeniť systém hodnotenia práce Policajného zboru zo štatistického vyhodnocovania na systém, ktorý bude v prevažnej miere akcentovať hodnotenie práce Policajného zboru občanmi prostredníctvom prieskumov verejnej mienky na úrovni obcí, okresov, krajov a VÚC,
•	dosiahnuť stav, aby boli finančné prostriedky z rozpočtu prerozdeľované územným policajným útvarom v závislosti od vývoja bezpečnostnej situácie na ich území; prerozdeľovací proces by mal umožniť realizáciu úloh stanovených na teritoriálnom stupni riadenia,
•	podieľať sa na kodifikačných prácach trestného práva procesného smerujúcich k zjednodušeniu a zrýchleniu trestného konania, k odstráneniu predprípravného konania a dosiahnuť stav rovnocenného procesného hodnotenia dôkazov predkladaných kriminálnou políciou v trestnom práve procesnom, 
•	prehodnotiť činnosť kriminálnej a finančnej polície na centrálnej úrovni tak, aby bola personálne a technicky spôsobilá úspešne bojovať proti najzávažnejším formám trestnej činnosti; v maximálne možnej miere presunúť výkonné útvary do pôsobnosti krajských riaditeľstiev Policajného zboru,
•	prehodnotiť činnosť poriadkovej polície tak, aby jedna jej časť bola výhradne prvým kontaktom s občanom (policajti s územnou a objektovou zodpovednosťou) v nadväznosti na nevyhnutné zmeny v trestnom konaní,
•	iniciovať vytvorenie Národného koordinačného orgánu pre bezpečnosť cestnej premávky, s cieľom zainteresovať orgány a organizácie do riešenia problémov cestnej dopravy,
•	ukončiť presun nepolicajných činností z Policajného zboru na orgány miestnej štátnej správy, resp. iné orgány; zo získaných policajných miest posilniť priamy výkon služby na ulici,
•	dobudovať ochranu štátnej hranice Slovenskej republiky schengenského typu (vonkajšiu i vnútornú), 
•	zosúladiť oblasť víz a podmienky upravujúce pohyb cudzincov s právnou úpravou Európskej únie.