Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania
									k materiálu 
Projekt modernizácie systému zdravotníctva

(V termíne: do 10. decembra, 2002)

Rezort 	Pripomienka	Typ  	Vyhod-notenie 	Spôsob vyhodnotenia	Poznámka 	
Podpredseda vlády pre ľud. práva a menšiny	Bez pripomienok					
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií 	V stanovenom  termíne nezaslali žiadne pripomienky.					
Ministerstvo zahraničných vecí 	Bez pripomienok					
Ministerstvo vnútra	1. Formálna: Ide už o tretiu pozmenenú verziu na ten istý projekt v závislosti od predkladajúceho ministra.

2. vecná: Všetky projekty sa venujú ekonomicko-informatickej oblasti problémov zdravotníctva. Chýba orientácia na prevenciu a podporu zdravia aj na zodpovednosť vzťahu poistenec a zamestnávateľ. Občan si bude niesť väčšiu časť finančného bremena za úhradu zdravotnej starostlivosti, chýba mu však pocit zodpovednosti za vlastné zdravie aj vedomosti na jeho ochranu. Rovnako chýba motivácia zamestnávateľa prispievať na preventívnu závodnú zdravotnú starostlivosť. 	O

O	N

N	Navrhovaný dokument vychádza z aktuálneho a  schváleného Programového vyhlásenia vlády.

Zámer orientovať sa na prevenciu a zvýšiť zodpovednosti občana za vlastné zdravie je v navrhovanom  dokumente uvedený niekoľkokrát, okrem iného v bode č.18, 22 – to je v schválenom Programovom vyhlásení vlády a časti C.4.		
Ministerstvo hospodárstva 	Bez pripomienok					
Ministerstvo financií 	1. K návrhu uznesenia vlády SR:
K bodu B.2: Žiadame, aby v prípade rokovania s predstaviteľmi Svetovej banky  o podmienkach „loan agreement“ viedol rokovania minister zdravotníctva, a aby na tieto rokovania so Svetovou bankou bolo prizývané Ministerstvo financií SR ako hlavný partner. 

2. K bodu 3 návrhu uznesenia navrhujeme zapracovať, aby budúca implementačná jednotka projektu po uzavretí zmluvy so Svetovou bankou predkladala podklady pre návrh východísk štátneho rozpočtu na ďalšie roky  ( počínajúc rokom 2004 ) až  do termínu ukončenia projektu z  dôvodu  včasného  zapracovania  požiadaviek  na  financovanie   Projektu  modernizácie systému zdravotníctva v štátnom rozpočte.

3. K samotnému materiálu uvádzame nasledovné : 
Navrhovaným výsledkom predloženého koncepčného zámeru Projektu modernizácie systému zdravotníctva má byť vlastne iba definovanie reformného systému zdravotnej starostlivosti, vrátane jeho inštitucionálneho a kontrolného zabezpečenia, vzdelávanie riadiacich zamestnancov, informatizácia , monitorovanie a usmerňovanie verejnej mienky.  Zámer považujeme  za značne, až neprimerane finančne náročný, pretože vôbec nerieši zvýšenie kvality konkrétnej zdravotníckej starostlivosti pre občana – pacienta, ktorý ako platiteľ daní má na tieto „nehmotné výstupy“ poskytnúť 3,6 mld. Sk.

4. Japonská vláda prostredníctvom Medzinárodnej banky pre obnovu a rozvoj na základe listinnej  zmluvy  z 28.12.1999 poskytla Slovenskej republike grant č. TF026121 vo výške 509 400, - USD, ktorého účelom bolo pomôcť pri príprave Projektu modernizácie rezortu zdravotníctva. Zastávame názor, že poskytnutý grant umožnil finančne zabezpečiť analytickú, programovú a projekčnú činnosť nevyhnutnú na prípravu Projektu modernizácie systému zdravotníctva. Výstupy získané z využitia grantu sú nedostatočne prezentované a vyhodnotené. Prípadné ďalšie potrebné analýzy, definovanie metód a postupov žiadame zabezpečiť zamestnancami štátnej a verejnej správy v rezorte, platenými zo štátneho rozpočtu a verejných rozpočtov.

5. Vzhľadom na skutočnosť, že vláda SR už schválila koncepčný zámer Projektu modernizácie systému zdravotníctva a návrh štátneho rozpočtu na rok 2003 uvažuje so sumou 400 000 tis. Sk ( z toho 364 000 tis. Sk úver ) na jeho realizáciu, považujeme za racionálne finančné prostriedky použiť hlavne na investičné a rozvojové zabezpečenie konkrétnej zdravotnej starostlivosti. Vzhľadom na zdrojové možnosti štátneho rozpočtu súhlasíme i s čiastočnou finančnou podporou informatizácie zdravotníctva a vzdelávania pracovníkov z prostriedkov získaných na základe úveru Svetovej banky, maximálne v rozsahu 15 % poskytnutého úveru. 
Z vecného hľadiska odporúčame pri komponente Informatizácia zdravotníctva zamerať pozornosť nielen k budovaniu informačných tokov vo vzťahu k zdravotníckej dokumentácii, ale predovšetkým k zabezpečeniu informačných tokov pre finančnú štatistiku medzi všetkými subjektami pôsobiacimi v systéme  (štátnymi, neštátnymi, v pôsobnosti VÚC a pod. ).

6. Ďalej odporúčame definovať i  kontinuálnosť realizácie navrhovaných zmien po ukončení konkrétneho projektu, napr. projekt nesmerovať iba k vyškoleniu konkrétnej skupiny  manažmentu v zdravotníctve, ale tieto jedinečné prostriedky smerovať k vytvoreniu podmienok pre jeho plynulé vzdelávanie vo vzdelávacom systéme i v ďalšom období.

7. V rámci koncepčného zámeru podpory Projektu modernizácie systému zdravotníctva smerovaného do šiestich hlavných oblastí odporúčame finančné prostriedky v oblasti zvýšenia alokatívnej a technickej efektívnosti v systéme zdravotníctva zavedením systémových zmien  úveru použiť, najmä na rekonštrukciu,  technický a technologický rozvoj vybraných zdravotníckych zariadení.

8. V materiály zatiaľ chýba údaj o veľkosti celkového reálneho spolufinancovania zo štátneho rozpočtu v rámci predmetného projektu. 

9.  Pri finančnej analýze, ktorej tvorba sa predpokladá po schválení definitívneho projektu vládou, je potrebné túto smerovať, okrem vplyvu financovania samotného projektu na štátny rozpočet a vplyvu na zložky verejného rozpočtu, predovšetkým na kvantifikáciu a spôsob financovania predpokladaných nákladov vyvolaných realizáciou projektu ( obdobne ako pri naznačení financovania vzniknutého úradu, predpokladať i spôsob ďalšieho financovania príslušného vzdelávania, prevádzky a obnovy vytvoreného informačného systému a pod.).
   
10. Z predloženého materiálu nie je jasné aké budú kompetencie Ministerstva zdravotníctva SR, pretože Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou ( zriadi ho vláda ) bude zabezpečovať činnosti, ktoré patria do pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR. Základom pre zriadenie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou sa stane analýza úlohy štátu, štátnych zdravotných ústavov, Štátneho ústavu pre kontrolu liečiv a Ústavu zdravotníckych informácií a štatistiky v sektore zdravotníctva (strana 17 ). 

11. V bode 11 na strane  7 sa uvádza, že nemocnice majú zatiaľ veľmi málo právomocí  vo vzťahu k svojim vlastným zdrojom a sú priamo zodpovedné Ministerstvu zdravotníctva SR. 
V tejto súvislosti upozorňujeme, že Ministerstvo zdravotníctva SR je zriaďovateľom štátnych zdravotníckych príspevkových a rozpočtových organizácií. Správca rozpočtovej kapitoly – Ministerstvo zdravotníctva SR je povinný dodržiavať ustanovenia zákona NR SR č. 303/95 Z.z. o rozpočtových  pravid-lách  v znení  neskorších  predpisov (napr. §37 ods.1 „Na hospodárenie so všetkými prostriedkami príspevkovej organizácie sa vzťahujú ustanovenia tohto zákona“ ).

12. Ďalej  na strane 11 sa navrhuje transformácia štátnych zdravotných ústavov na inštitúcie verejného zdravotníctva. Vzhľadom na to, že ide o rozpočtové organizácie v pôsobnosti rezortu zdravotníctva z materiálu nie je jasná ďalšia existencia ostatných rozpočtových organizácií v tomto rezorte.
Na strane 12 v druhom odstavci žiadame uviesť v súvislosti so vzdelávaním zdravotníckych pracovníkov aj novozriadenú štátnu vysokú školu „Slovenská zdravotnícka univerzita v Bratislave“. 	
O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	
A

A

N

N

C

N

N

N

N

A

A

N

	
Do návrhu uznesenia bolo do ukladacej časti pre ministra zdravotníctva v spolupráci s ministrom financií pridané nasledovné:
B.3 prerokovať podmienky úverovej zmluvy so Svetovou bankou

B.4 po uzavretí zmluvy so Svetovou bankou predkladať podklady pre návrhy východísk štátneho rozpočtu na nasledujúce roky (počnúc rokom 2004) až do termínu ukončenia projektu

Hlavným cieľom navrhovaného projektu nie je vypracovanie návrhu, ale implementácia nevyhnutných a hlavne investične náročných reformných opatrení zameraných na odstraňovanie štrukturálnych nedostatkov zdravotníckeho systému.
Súčasťou navrhovaného dokumentu je predbežná ekonomická analýza a celkové prínosy reformy  budú podrobne spracované v definitívnom návrhu projektu.

Skúsenosti a poznatky získané počas spomínaného grantu boli zohľadené pri vypracovávaní predkladaného dokumentu  a rovnako budú zohľadňované aj pri vypracovávaní a implementácii konečného projektu, tak je to uvedené aj v časti D.2 navrhovaného dokumentu. 
Na základe rokovaní so Svetovou bankou budú výstupy predchádzajúcich grantov publikované.
Potrebné analýzy a výber expertov pre ich vypracovanie budú vykonané v súlade s platnou legislatívou SR a záväznými smernicami Svetovej banky ako poskytovateľa  pôžičky.

Návrh dokumentu bol upravený v časti C.2 nasledovne: 
Náklady na komponent A boli znížené 5 mil. USD na 15 mil. USD a uvedená čiastka bola presunutá do komponentu B na podporu reštrukturalizácie poskytovania zdravotnej starostlivosti vo vybraných ústavných zariadeniach. Následne boli upravené percentuálne podiely na celkových nákladoch projektu na 18,75% a 31,25%. Na vytvorenie požadovaného informačného toku predovšetkým ekonomických a finančných dát potrebných per rozhodovanie sú nevyhnutné rozsiahle investície, pretože táto oblasť bola doteraz v zdravotníckej štatistike veľmi zanedbávaná. 

V predkladanom dokumente,  v časti C2 je uvedené, že získané prostriedky majú slúžiť na vytvorenie systému odbornej a manažérskej prípravy a vzdelávania riadiacich pracovníkov v zdravotníctve.

Vybrané prostriedky budú použité na základe reštrukturalizačných podnikateľských plánov predložených zdravotníckymi zariadeniami, pričom bude posudzovaný ich dosah na dlhodobú udržateľnosť poskytovania zdravotníckej starostlivosti, pri súčasnom zlepšení jej kvality.

Miera spolufinancovania bola už definovaná v bode 86 navrhovaného dokumentu a týka sa financovania lokálnych daní. 

Táto pripomienka bude zapracovaná v ďalšom kroku prípravy projektu pri vypracovávaní finančnej analýzy.

Na objasnenie postavenia Ministerstva zdravotníctva SR po zriadení Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivos-ťou bol navrhovaný doku-ment  doplnený v bode 36 nasledovne:
„V kompetencii Ministerstva zdravotníctva zostane dôležitý nástroj ovplyvňovania  správania jednotlivých subjektov na trhu a tým je regulácia prostredníctvom legislatívnej a metodickej činnosti.“

Uvedené tvrdenie je súčasťou hodnotenia Svetovej banky z júna 2001 a bolo z materiálu vynechané.

Obidve uvedené tvrdenia sú citované z Programového vyhlásenia vlády, ktoré bolo schválené vládou a parlamentom v novembri 2002.

		
Ministerstvo kultúry 	Bez pripomienok					
Ministerstvo obrany 	Bez pripomienok					
Ministerstvo školstva 	Bez pripomienok					
Ministerstvo výstavby a region. rozvoja	Bez pripomienok					
Ministerstvo spravodlivosti 	Bez pripomienok					
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny 	1. K časti A.2 – Kľúčové výkonové ukazovatele
Bod (i)
Z návrhu nie je zrejmé, či budú revízni lekári súčasťou tohto úradu.
Odporúčame zvážiť potrebu vytvorenia ÚDZS – bude existencia tohto úradu, vložené investície na jeho vytvorenie a prevádzku pre spoločnosť (zdravotný stav občana a kvalita zdravotníckej starostlivosti) efektívne a rentabilné? Ak áno, je potrebné čo najskôr vymedziť pôsobnosť, funkciu a doriešiť otázku, či budú revízni lekári začlenení do tímu pracovníkov ÚDZS.

K časti B Strategický kontext
B.1 Cieľ Stratégie pomoci  krajine podporovaný projektom 
Bod 5 
Z návrhu nie je zrejmé, či budú revízni lekári súčasťou tohto úradu.

2. K časti A. 2 - Kľúčové výkonové ukazovatele pre meranie úspešnosti „Projektu“, bod 2 písm. v) rozšírenie kapacity ošetrovateľskej /sociálnej starostlivosti o pacientov v pokročilom veku. Navrhujeme preformulovanie, a to nasledovne : rozšírenie kapacity ošetrovateľskej starostlivosti /sociálnej starostlivosti o pacientov (klientov) pre účely sociálnych služieb v pokročilom veku na poskytovanie kombinovanej zdravotno-ošetrovateľskej starostlivosti s možným poskytnutím sociálnych služieb. 

3. Súhlasíme a podporujeme uvedený zámer, avšak za súčasnej nepriaznivej finančnej situácie miestnych samospráv, do ktorých kompetencií patrí zriaďovanie zariadení sociálnych služieb pre starších občanov typu domovov dôchodcov je nepravdepodobná realizácia uvedeného zámeru. V tejto súvislosti upozorňujeme na skutočnosť, že súčasná platná legislatíva neumožňuje zariadeniam sociálnych služieb poskytovať zdravotnú starostlivosť, nakoľko v súlade s § 18, ods. 12 zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov sa zariadenia sociálnych služieb iba podieľajú na zabezpečovaní poskytovania zdravotnej starostlivosti. K tomu, aby sa v zariadeniach sociálnych služieb poskytovala zdravotná starostlivosť, by bola potrebná novelizácia zákona  č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov v § 54, do ktorého je potrebné doplniť ...aj vo vybraných zariadeniach sociálnych služieb, ako aj zákona č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení v znení neskorších predpisov v § 38 ods. 1, do ktorého je potrebné doplniť  písmeno b) a s vybranými zariadeniami sociálnych služieb, ktorými sú domovy sociálnych služieb, domovy dôchodcov, detské domovy a zariadenia opatrovateľskej služby...
Navrhovanými právnymi úpravami by sa zabezpečila previazanosť a vykonateľnosť právnej úpravy § 18 ods. 12 zákona o sociálnej pomoci z hľadiska vytvorenia právnych podmienok pre poskytovanie a uhrádzanie zdravotnej starostlivosti poskytovanej zo strany vybraných zariadení sociálnych služieb za ustanovených podmienok na základe zdravotného poistenia.  

4.
B.2 Hlavné problémy rezortu
Bod 18 Zastaraná paradigma zdravotníctva.
Odporúčame zvážiť zintenzívnenie zdravotníckej osvety, ktorá je v súčasnosti na nízkej úrovni, opäť aktivizovať celospoločenské programy na ochranu zdravia, zvýši sa tým úroveň a efektívnosť preventívnej starostlivosti, ktorá je toho času minimálna. 

5. Bod 19 Riziko znižovania kvality zdravotnej starostlivosti.
Na znižovaní kvality zdravotnej starostlivosti sa značnou mierou okrem uvedených príčin podieľa aj ľudský faktor (lekári, stredný zdravotnícky pracovníci). 

6. Bod 31
… k substitúcii ústavnej liečby efektívnejšími a modernejšími formami (napr. zavádzanie ambulantnej a jednodňovej liečby) – zvážiť potrebu vypracovania zoznamu úkonov, ktoré možno realizovať touto formou, podľa jednotlivých medicínskych disciplín. 	O

O

O

O

O

O	N

A

A

N

N

A	Jednou z hlavných úloh Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou bude kontrola poskytovania zdravotnej starostlivosti „lege artis“. Revízni lekári nebudú súčasťou tohto úradu. Ich miesto je v poisťovniach a ich úlohou je kontrolovať, či nakúpená a uhradená starostlivosť bola poskytnutá v stanovenom rozsahu. 

Kľúčový výkonový ukazovateľ v bode 2, číslo v) bola preformulovaný nasledovne:
„rozšírenie kapacity ošetrovateľskej/sociálnej starostlivosti o pacientov (klientov) v pokročilom veku na poskytovanie kombinovanej zdravotno-ošetrovateľskej starostlivosti s možným poskytnutím sociálnych služieb.“

Bod č.41 v komponente E bol upresnený nasledovne:
„Dôležitou úlohou bude funkčná redefinícia poslania a legislatívne zabezpečenie postavenia jednotlivých inštitúcií ako v zdravotnej (liečebne dlhodobo chorých, odborné liečebné ústavy – geriatrické, hospice apod.) tak aj v sociálnej oblasti (domovy dôchodcov, domovy sociálnych služieb, osobitné školy).“
Podobne bolo doplnené aj písmeno E4. na strane 21: „Funkčná redefinícia poslania jednotlivých inštitúcií a legislatívne zabezpečenie ich postavenia a právomocí.“

Zámer orientovať sa na prevenciu a zvýšiť zodpovednosti občana za vlastné zdravie je v navrhovanom  dokumente uvedený niekoľkokrát, okrem iného v bode č.18, 22 – to je v schválenom Programovom vyhlásení vlády a časti C.4.

s
Uvedené tvrdenie je súčasťou hodnotenia slovenského sektora zdravotníctva zo strany Svetovej banky z júna 2001.

Veta bola pozmenená nasledovne:
„(napr. zavádzaním ambulantnej a jednodňovej liečby vo vybraných špecializáciách)“		
Ministerstvo pôdohospodárstva 	V súlade s Akčným plánom e Europe +  odporúčame  zakomponovať do predloženého návrhu i väzbu na zdravotníctvo on-line, v ktorom má MZ SR zakomponované úlohy v informačnej oblasti.	O	N	V cieľoch navrhovaného projektu v oblasti informatizácie zdravotníctva boli spomínané odporúčania už zakomponované.		
Ministerstvo životného prostredia	V Projekte modernizácie systému zdravotníctva je potrebné navrhnúť a zohľadniť aj riešenie nakladania so zdravotníckym odpadom a modernizáciu existujúcich spaľovní zdravotníckeho odpadu. Slovenská republika v rokovaniach s Európskou komisiou v kapitole 22 zažiadala o prechodné obdobie do konca rolu 2006 v oblasti odpadového hospodárstva – Smernica Rady č. 94/67/ES o spaľovaní nebezpečného odpadu, ktoré sa týka 11 spaľovní nemocničného odpadu.	O	N	Environmentálne dopady navrhovaného projektu budú zohľadnené v definitívnom návrhu projektu v časti Environmentálna analýza, ktorý bude vypracovaný v spolupráci so Svetovou bankou.		
Odbor vládnej agendy Úradu vlády SR	V návrhu uznesenia – ukladacej časti – absentujú konkrétne termíny splnenia úloh.
Žiadame doplniť.	O	A	Termíny boli doplnené		

Vysvetlivky k skratkám v tabuľke: 
Z – zásadná  			A – akceptovaná 
O – obyčajná 			C – čiastočne akceptovaná 
				N – neakceptovaná 

Počet vznesených pripomienok:		23 (dvadsaťtri)
Počet akceptovaných:				  8 (osem)
Počet čiastočne akceptovaných:		  1 (jedna)
Počet neakceptovaných:			14 (štrnásť)

Spôsob pripomienkového konania:	bežné	
Zoznam oslovených subjektov:	Podpredseda vlády pre ľudské práva a menšiny
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií
Ministerstvo zahraničných vecí
Ministerstvo vnútra
Ministerstvo hospodárstva a pre privat.národ.majetku
Ministerstvo financií
Ministerstvo kultúry
Ministerstvo obrany
Ministerstvo školstva
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja
Ministerstvo spravodlivosti
Ministerstvo  práce, sociálnych vecí a rodiny
Ministerstvo pôdohospodárstva
Ministerstvo životného prostredia
Odbor vládnej agendy Úradu vlády

Zaslali do stanoveného termínu:	Podpredseda vlády pre ľud. práva a menšiny  Ministerstvo zahraničných vecí
Ministerstvo vnútra
Ministerstvo hospodárstva a pre privat.národ.majetku
Ministerstvo financií
Ministerstvo kultúry 
Ministerstvo obrany
Ministerstvo školstva
Ministerstvo spravodlivosti
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny
Ministerstvo pôdohospodárstva	
				Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja
					Ministerstvo životného prostredia
Úrad vlády SR

Vôbec nezaslali:			Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií

Subjekty, ktoré nemali pripomienky:	Podpredseda vlády pre ľudské a menš. práva a rr.
					Ministerstvo zahraničných vecí 
Ministerstvo hospodárstva a pre privat.národ.majetku
					Ministerstvo kultúry
Ministerstvo obrany
Ministerstvo školstva
Ministerstvo spravodlivosti
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja