Zákon 

         z..........

o zahraničnej službe Slovenskej republiky
a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

PRVÁ ČASŤ

VŠEOBECné ustanovenia 

§ 1
Predmet zákona

Tento zákon upravuje zahraničnú službu Slovenskej republiky (ďalej len „zahraničná služba“), právne vzťahy a postavenie zamestnancov pri vykonávaní zahraničnej služby, ako aj nároky súvisiace s vykonávaním zahraničnej služby.

Zahraničná služba
§ 2

(1) Zahraničná služba je plnenie úloh štátnej správy alebo vykonávanie štátnych záležitostí podľa osobitného zákona^1) v Slovenskej republike alebo v cudzine týkajúcich sa zahraničnej politiky a vzťahov Slovenskej republiky k ostatným štátom a medzinárodným organizáciám najmä v oblasti
a) politickej,
b) bezpečnostnej a obrannej,
c) hospodárskej,
d) kultúrnej, školskej, vedeckej, zdravotníckej a sociálnej,
e) ochrany práv a záujmov Slovenskej republiky a jej občanov v zahraničí,
f) riadenia a kontroly zastupiteľských úradov Slovenskej republiky, 
g) stykov s orgánmi a predstaviteľmi cudzích štátov v  Slovenskej republike a v zahraničí, 
h) správy majetku Slovenskej republiky v zahraničí,^2)
________________
^1) § 2 ods. 2 a 4 druhá veta zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
^2) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov.
i) koordinácie prípravy a vnútroštátneho  prerokúvania, uzatvárania, vyhlasovania a vykonávania  medzinárodných zmlúv.

(2) Zahraničná služba podľa odseku 1 sa vykonáva ako štátna služba v štátnozamestnaneckom pomere^3) alebo ako verejná služba v pracovnom pomere. ^4) 

(3) Zahraničná služba štátnych zamestnancov sa vykonáva v  štátnozamestnaneckom pomere v služobnom úrade, ktorým je Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“), ak tento zákon neustanovuje inak. Sídlo služobného úradu je v Slovenskej republike  a sídlo jeho organizačnej jednotky,^5) ktorou je zastupiteľský úrad Slovenskej republiky (ďalej len zastupiteľský úrad“),  je v cudzine.

(4) Zahraničná služba zamestnancov vo verejnej službe sa vykonáva v pracovnom pomere so zamestnávateľom, ktorým je ministerstvo, ak tento zákon neustanovuje inak.

(5) Do zahraničnej služby podľa § 3 ods. 3 vykonávanej prechodne na dobu plnenia úloh zahraničnej služby (ďalej len „prechodná zahraničná služba“) sa zaradí 
a) vedúci diplomatickej misie, ktorý je v stálej štátnej službe v služobnom úrade,  ktorým nie je ministerstvo, alebo ktorý je v dočasnej štátnej službe^6),
b) iná osoba, ktorá vykonáva štátnu službu v služobnom úrade, ktorým nie je ministerstvo, alebo osoba ktorá nie je zamestnancom ministerstva vo verejnej službe v pracovnom pomere na dobu neurčitú.

(6) Právne vzťahy štátnych zamestnancov pri vykonávaní zahraničnej služby upravuje osobitný predpis,^3) ak tento zákon neustanovuje inak. 

(7) Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov pri vykonávaní zahraničnej služby upravuje osobitný predpis,^4) ak tento zákon neustanovuje inak.
	
	(8) Zahraničná služba sa vykonáva jednotne, riadi ju a kontroluje minister zahraničných vecí Slovenskej republiky (ďalej len „minister“).

§ 3

(1) Zahraničná služba sa vykonáva ako vnútorná zahraničná služba alebo ako vonkajšia zahraničná služba.

(2) Vnútorná zahraničná služba sa vykonáva v sídle ministerstva v Bratislave, ktoré sa na účely tohto zákona označuje ako ústredie zahraničnej služby (ďalej len „ústredie“).
^___________________________
^3) Zákon č.312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 143/2002 Z. z.  
^4) Zákon č.313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov.
^5) § 15 ods. 3 písm. a) zákona č. 312/2001 Z. z. 
^6) § 25 zákona č. 312/2001 Z. z.
(3) Vonkajšia zahraničná služba sa vykonáva na zastupiteľskom úrade.

§ 4
Vykonávanie zahraničnej služby

Zahraničnú službu na účely tohto zákona vykonáva    
a) štátny zamestnanec vykonávajúci diplomatickú činnosť alebo konzulárnu činnosť (ďalej len „diplomatická činnosť“) v stálej štátnej službe alebo v dočasnej štátnej službe, ak mu bola udelená alebo prepožičaná diplomatická hodnosť a štátny zamestnanec, ktorý je čakateľom v prípravnej štátnej službe na vykonávanie diplomatickej činnosti v stálej štátnej službe podľa § 18 ods. 3 (ďalej len „diplomatický zamestnanec“),
b) štátny zamestnanec v stálej štátnej službe, v dočasnej štátnej službe a v prípravnej štátnej službe v služobnom úrade, ktorým je ministerstvo a ktorý nevykonáva činnosti podľa písm. a) (ďalej len „nediplomatický zamestnanec“),
c)  zamestnanec vo verejnej službe v pracovnom pomere k ministerstvu vykonávajúci administratívne práce alebo technické práce súvisiace so zabezpečením zahraničnej služby 

DRUHÁ ČASŤ
ZASTUPITEĽSKÝ ÚRAD

§ 5
Základné ustanovenia o zastupiteľskom úrade

	(1) Zastupiteľský úrad je organizačnou jednotkou ministerstva so sídlom v cudzine. O jeho zriadení a zrušení rozhoduje vláda Slovenskej republiky na návrh ministra. Zastupiteľský úrad plní úlohy zahraničnej služby v prijímajúcom štáte alebo pri medzinárodnej organizácii. 

	(2) Zastupiteľské úrady sú 
a) diplomatická misia,^7)
b) stála misia, stále zastúpenie, misia alebo iná forma zastúpenia Slovenskej republiky pri medzinárodnej organizácii,
c) konzulárny úrad,^8)
d) osobitná misia.^9)

	(3) Na čele zastupiteľského úradu je vedúci zastupiteľského úradu. 

__________________
^7) Viedenský dohovor o diplomatických stykoch uverejnený vo vyhláške ministra zahraničných vecí č.157/1964 Zb.
^8) Viedenský dohovor o konzulárnych stykoch uverejnený vo vyhláške ministra zahraničných vecí č. 32/1969 Zb.
^9) Dohovor o osobitných misiách uverejnený vo vyhláške ministra zahraničných vecí č. 40/1987 Zb.
Postavenie vedúceho diplomatickej misie
§ 6

	(1) Na čele diplomatickej misie je vedúci diplomatickej misie, ktorý zastupuje Slovenskú republiku v prijímajúcom štáte alebo pri medzinárodnej organizácii. 

(2) Vedúceho diplomatickej misie poveruje a odvoláva prezident Slovenskej republiky. ^10)

(3) Návrh na poverenie a odvolanie vedúceho diplomatickej misie  predkladá prezidentovi Slovenskej republiky vláda Slovenskej republiky. Návrh vláde Slovenskej republiky predkladá minister. Do funkcie vedúceho diplomatickej misie možno navrhnúť
a) zamestnanca vo vnútornej zahraničnej službe, ktorý má udelenú vyššiu diplomatickú hodnosť, alebo
b) iného občana Slovenskej republiky, ktorý spĺňa predpoklady podľa § 11.

(4) Listinu o poverení vedúceho zastupiteľského úradu podľa § 5 ods. 2 písm. b) so súhlasom prezidenta Slovenskej republiky vyhotoví minister.
	
(5) Vedúci diplomatickej misie poverený podľa odseku 3 písm. b) sa zaradí do prechodnej zahraničnej služby (§ 2 ods. 5). 

 (6) Vedúci diplomatickej misie  môže byť súčasne poverený pre viaceré krajiny alebo pri viacerých medzinárodných organizáciách. Vedúci diplomatickej misie podľa § 5 ods. 2 písm. a) môže byť poverený zastupovaním Slovenskej republiky aj pri medzinárodnej organizácii.

(7) Počet vedúcich diplomatických misií v prechodnej zahraničnej službe nemôže byť viac ako jedna štvrtina všetkých vedúcich diplomatických misií vo vonkajšej zahraničnej službe.

§ 7

(1) Vedúci diplomatickej misie riadi diplomatickú misiu. Je predstavený štátnym zamestnancom a nadriadený zamestnancom vo verejnej službe na diplomatickej misii. 

(2) Vedúci diplomatickej misie podľa § 5 ods. 2 písm. a) je najvyšším stálym  zástupcom Slovenskej republiky v prijímajúcom štáte zodpovedným za plnenie úloh zahraničnej služby podľa § 2 ods. 1.

_________________ 

^10) Čl. 102 ods.1 písm. c) a ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky.
(3) Vedúceho diplomatickej misie zastupuje v prípade jeho neprítomnosti, alebo ak je miesto vedúceho diplomatickej misie voľné, iný diplomatický zamestnanec. Tento dočasne plní úlohy vedúceho diplomatickej misie ako chargé d´affaires ad interim.

(4) Na účely tohto zákona je vedúcim diplomatickej misie i vedúci zastupiteľského úradu podľa  § 5 ods. 2 písm. b).

(5) Na vedúceho diplomatickej misie v triede chargé d´affaires povereného u ministra zahraničných vecí prijímajúceho štátu^7) sa nevzťahujú ustanovenia § 6 ods. 2, 3, 4 a 7, § 19 ods. 6 a § 20 ods. 3. 

§ 8
Konzulárny úrad Slovenskej republiky

(1) Konzulárny úrad Slovenskej republiky (ďalej len „konzulárny úrad„) je
a) konzulárne zastupiteľstvo,
b) vicekonzulát, 
c) konzulát, 
d) generálny konzulát. 

(2) Vedúci konzulárneho úradu primerane zabezpečuje plnenie úloh zahraničnej služby podľa § 2 ods. 1.

(3) Činnosť konzulárnych úradov v prijímajúcom štáte riadi vedúci príslušnej diplomatickej misie uvedenej v § 5 ods. 2 písm. a). 

§ 9
Konzulárny úrad vedený honorárnym konzulárnym úradníkom
	
(1) O zriadení a zrušení konzulárneho úradu vedeného honorárnym konzulárnym úradníkom rozhoduje minister. 

(2) Honorárny konzulárny úradník  nie je zamestnancom v zahraničnej službe. Jeho právne postavenie upravuje medzinárodné právo a predpisy prijímajúceho štátu.

(3) Honorárny konzulárny úradník vykonáva svoju činnosť na vlastné náklady. 

§ 10
Osobitná misia

	(1) Vláda Slovenskej republiky na návrh ministra zriaďuje osobitnú misiu na splnenie konkrétnej úlohy zahraničnej služby.

(2) Činnosť osobitnej misie riadi a zabezpečuje ministerstvo.  	

TRETIA ČASŤ

POSTAVENIE ZAMESTNANCOV V ZAHRANIČNEJ SLUŽBE

§ 11
Prijatie do zahraničnej služby

Do zahraničnej služby možno prijať občana Slovenskej republiky, ktorý spĺňa predpoklady ustanovené osobitným predpisom^11) a je oprávnený oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami podľa osobitného predpisu,^12) ak je to na vykonávanie zahraničnej služby nevyhnutné.

§ 12
Vyslanie na zastupiteľský úrad

(1) Zamestnanca uvedeného v § 4 (ďalej len „zamestnanec“) možno vyslať na zastupiteľský úrad na výkon vonkajšej zahraničnej služby (ďalej len „vyslanie“). Doba vyslania zamestnanca je spravidla tri roky. V odôvodnenom prípade ju možno predĺžiť, najdlhšie však o jeden rok. 

(2) Vyslanie zamestnanca podľa odseku 1 je v pôsobnosti ministerstva. 

(3) Podmienkou vyslania zamestnanca je odborná pripravenosť a jazyková pripravenosť; to platí aj pre zamestnanca v prechodnej zahraničnej službe podľa § 2 ods. 5. 

(4) Prvé vyslanie zamestnanca je možné po dvoch rokoch vykonávania vnútornej zahraničnej služby. Do dĺžky tejto doby sa započíta aj doba trvania prípravnej štátnej služby a skúšobná lehota.^13)

	(5) Každé ďalšie vyslanie zamestnanca je možné najskôr po osemnástich mesiacoch vykonávania vnútornej zahraničnej služby.	

(6) O vyslaní zamestnanca rozhodne na základe výsledku vnútorného výberového konania vedúci služobného úradu, ktorým je ministerstvo (ďalej len „vedúci úradu“). Ak ide o zamestnanca, ktorý má byť zaradený do prechodnej zahraničnej služby, môže výberové konanie vykonať aj jeho služobný úrad a o vyslaní zamestnanca rozhodne vedúci tohto služobného úradu. Členom výberovej komisie v inom služobnom úrade musí byť diplomatický zamestnanec ministerstva. Rozhodnutie o vyslaní sa oznámi zamestnancovi písomne.
	
(7)	Na vedúceho diplomatickej misie sa odseky 1 až 6 vzťahujú primerane.
^___________________________
^11) §14 zákona č. 312/2001 Z. z.
   §2 zákona č. 313/2001 Z. z.
^12) Zákon č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene s doplnení niektorých zákonov.
^13) § 19 ods. 2 zákona č. 312/2001 Z. z. 
    § 45 zákona č. 311/2001 Z. z. 
§ 13
Skončenie vyslania

(1) Vyslanie skončí uplynutím doby, na ktorú bol zamestnanec vyslaný. Písomné oznámenie o skončení vyslania doručí ministerstvo zamestnancovi najneskôr tri mesiace pred dňom, ktorým má vyslanie skončiť; to neplatí, ak ide o skrátenie doby vyslania podľa odsekov 3 a 4. 

(2) Ministerstvo je povinné najneskôr v deň skončenia vyslania informovať zamestnanca o jeho ďalšom zaradení do vnútornej zahraničnej služby. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na zamestnanca v prechodnej zahraničnej službe.

(3) Vedúci úradu môže rozhodnúť o skrátení doby vyslania. Dôvodom skrátenia doby vyslania môže byť najmä:
a) žiadosť zamestnanca o skrátenie doby vyslania, 
b) neplnenie služobných povinností,
c) závažné služobné previnenie^14) alebo porušenie povinností zamestnanca.^15)  

	(4) Vedúci úradu rozhodne o skrátení doby vyslania 
a) ak je zamestnanec zaradený mimo činnej štátnej služby podľa osobitného predpisu^16) alebo podľa tohto zákona,
b) ak vniknú dôvody na skončenie alebo zánik štátnozamestnaneckého pomeru^17) alebo na skončenie pracovného pomeru,^18)
c)  z dôvodu zániku oprávnenia oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami.^12)

	(5) Ustanovenia odsekov 1, 3 a 4 sa vzťahujú aj na skončenie vyslania zamestnanca v prechodnej zahraničnej službe vedúcim jeho služobného úradu.

	(6) Na vedúceho diplomatickej misie sa odseky 1 až 5 nevzťahujú.

§ 14
Osobitné prípady výkonu zahraničnej služby
 
Ak zamestnanec vo vonkajšej zahraničnej službe na základe rozhodnutia vedúceho úradu z dôvodu mimoriadnych okolností alebo výkonu služobných povinností dočasne nevykonáva vonkajšiu zahraničnú službu v sídle služobného úradu v cudzine, do ktorého bol vyslaný, jeho funkčný plat počas tejto doby zostáva zachovaný.  

______________
^14)  § 60 ods. 2 zákona č. 312/2001 Z. z.   
^15)  § 9 a 10 zákona č. 313/2001 Z. z.
^16) § 32 až 34 zákona č. 312/2001 Z. z.		
^17) § 39 až 43 zákona č. 312/2001 Z. z.
^18) § 63, § 67 až 72 zákona č. 311/2001 Z. z.
§ 15
Zamestnanec v zahraničnej službe v medzinárodnej organizácii alebo misii

Zamestnanec môže so súhlasom ministerstva vykonávať funkciu v medzinárodnej organizácii alebo medzinárodnej misii.  Tento zamestnanec zostáva zamestnancom v zahraničnej službe. 

§ 16
Skončenie výkonu zahraničnej služby

(1)	Výkon zahraničnej služby zamestnancovi skončí
a) skončením a zánikom štátnozamestnaneckého pomeru,^3)
b) skončením a zánikom pracovného pomeru.^4) 

(2) Prechodná zahraničná služba zamestnanca skončí uplynutím doby dohodnutej na plnenie úloh, ak neskončí skôr z dôvodov skrátenia doby vyslania podľa § 13 ods. 3 a 4. Vyslanie skončí dňom, ktorý je uvedený v rozhodnutí o skončení vyslania.

Diplomatická hodnosť
§ 17

(1) Diplomatická hodnosť je vyjadrením kariérneho postavenia diplomatického zamestnanca. 

(2) Diplomatická hodnosť sa udeľuje alebo prepožičiava.

(3) Diplomatickú hodnosť diplomatickému zamestnancovi možno znížiť alebo odňať z dôvodu závažného služobného previnenia. 

(4) Diplomatická hodnosť diplomatického zamestnanca sa zachováva aj počas výkonu vnútornej zahraničnej služby. 

(5) Diplomatickému zamestnancovi v diplomatickej hodnosti „veľvyslanec“ sa táto pri odchode do dôchodku ponecháva.

(6) O udelení, prepožičaní, znížení a odobratí diplomatickej hodnosti rozhoduje vedúci úradu s výnimkou diplomatickej hodnosti uvedenej v § 18 ods. 1 písm. g).

§ 18
(1) Diplomatické hodnosti v zahraničnej službe sú
a) atašé,						
b) tretí tajomník,					
c) druhý tajomník,				
d) prvý tajomník,					
e) radca,						
f) radca – vyslanec,					
g) veľvyslanec.				

(2) Diplomatické hodnosti podľa odseku 1 písm. a) a b) sú nižšie diplomatické hodnosti, diplomatické hodnosti podľa odseku 1 písm. c) a d) sú stredné diplomatické hodnosti a diplomatické hodnosti podľa odseku 1 písm. e), f) a g) sú vyššie diplomatické hodnosti.

(3) Pred udelením diplomatickej hodnosti atašé je zamestnanec vykonávajúci diplomatickú činnosť v prípravnej štátnej službe na vykonávanie diplomatickej činnosti v stálej štátnej službe (ďalej len „čakateľ diplomatickej služby“).

§ 19
Udelenie diplomatickej hodnosti

(1) Diplomatická hodnosť atašé sa udelí čakateľovi diplomatickej služby, ktorý úspešne vykonal kvalifikačnú skúšku podľa osobitného predpisu.^19) 

(2) Diplomatickému zamestnancovi, ktorý v služobnom hodnotení vykázal najmenej vyšší stupeň požadovaných výsledkov pri vykonávaní štátnej služby podľa osobitného predpisu^20) sa udelí diplomatická hodnosť
a) tretí tajomník po troch rokoch praxe diplomatického zamestnanca,
b) druhý tajomník po šiestich rokoch praxe diplomatického zamestnanca, z toho najmenej troch rokoch vo vonkajšej zahraničnej službe,
c) prvý tajomník po deviatich rokoch praxe diplomatického zamestnanca, z toho najmenej troch rokoch vo vonkajšej zahraničnej službe.

(3) Diplomatickému zamestnancovi, ktorý v služobnom hodnotení vykázal najmenej vyšší stupeň požadovaných výsledkov pri vykonávaní štátnej služby podľa osobitného predpisu^20) možno udeliť diplomatickú hodnosť 
a) radca po dvanástich rokoch praxe diplomatického zamestnanca, z toho najmenej šiestich rokoch vo vonkajšej zahraničnej službe,
b) radca – vyslanec po pätnástich rokoch praxe diplomatického zamestnanca, z toho najmenej šiestich rokoch vo vonkajšej zahraničnej službe.

(4) Na účely udeľovania diplomatických hodností podľa odseku 2 písm. b) a c) a odseku 3 možno započítať dva roky praxe diplomatického zamestnanca vo vnútornej zahraničnej službe ako jeden rok praxe vykonanej vo vonkajšej zahraničnej službe. 

(5) Počas vyslania nemožno diplomatickému zamestnancovi udeliť diplomatickú hodnosť vyššiu ako mal udelenú pred vyslaním. 

(6) Diplomatická hodnosť „veľvyslanec“ sa udelí diplomatickému zamestnancovi pri poverení funkciou „vedúci diplomatickej misie“ (§ 6 ods. 2).  

_________________
^19) § 20 zákona  č. 312/2001 Z. z.
^20) § 48 zákona  č. 312/2001 Z. z.
§ 20
Prepožičanie diplomatickej hodnosti

	(1) Diplomatickému zamestnancovi v prechodnej zahraničnej službe podľa § 2 ods. 5 sa diplomatická hodnosť prepožičia na dobu výkonu prechodnej zahraničnej služby alebo na dobu splnenia úlohy v zahraničnej službe. 

(2) Diplomatickému zamestnancovi v prechodnej zahraničnej službe možno prepožičať diplomatickú hodnosť
a) atašé, ak má najmenej rok odbornej praxe v príslušnej oblasti,
b) tretí tajomník, ak má najmenej tri roky odbornej praxe v príslušnej oblasti,
c) druhý tajomník, ak má najmenej šesť rokov odbornej praxe v príslušnej oblasti,
d) prvý tajomník, ak má najmenej deväť rokov odbornej praxe v príslušnej oblasti,
e) radca, ak má najmenej dvanásť rokov odbornej praxe v príslušnej oblasti.

	(3) Diplomatická hodnosť „veľvyslanec“ sa prepožičia diplomatickému zamestnancovi v prechodnej zahraničnej službe pri poverení funkciou „vedúci diplomatickej misie“ (§ 6 ods. 2).  

(4) Počas výkonu vonkajšej zahraničnej služby nemožno zamestnanca s prepožičanou diplomatickou hodnosťou povýšiť v diplomatickej hodnosti. 

(5) Diplomatickú hodnosť atašé možno v odôvodnenom prípade prepožičať na dobu výkonu vonkajšej zahraničnej služby výnimočne i nediplomatickému zamestnancovi (§ 4 písm. b).

§ 21
Triedy vedúcich konzulárnych úradov

Triedy vedúcich konzulárnych úradov^8) sú 
a) konzulárny zástupca, 
b) vicekonzul,			
c) konzul,			
d) generálny konzul.

§ 22
Jednorazové mimoriadne odškodnenie vo vonkajšej zahraničnej službe

	(1) Zamestnancovi vo vonkajšej zahraničnej službe, ktorého spôsobilosť na vykonávanie tejto služby bola zmenená, alebo ktorý bol uznaný invalidným v dôsledku služobného úrazu v krízových oblastiach^21) patrí jednorazové mimoriadne odškodnenie v sume šesťnásobku až dvanásťnásobku časti posledne priznaného mesačného funkčného platu poskytovanej v inej ako slovenskej  mene.^22)

^_________________________
^21)  § 91 zákona č. 312/2001 Z. z.
     § 25 zákona č. 313/2001 Z. z.
^22)   § 98 ods. 1 zákona č. 312/2001 Z. z. 
     § 39 ods. 1 zákona č. 313/2001 Z. z. 
	(2) Ak zamestnanec v dôsledku služobného úrazu podľa odseku 1 zomrie, patrí pozostalému manželovi, ktorý s ním žije v domácnosti,^23) jednorázové mimoriadne odškodnenie v sume pätnásťnásobku časti posledne priznaného mesačného funkčného platu zamestnanca poskytovanej v inej ako slovenskej mene.^22) Rovnako patrí jednorázové mimoriadne odškodnenie každému nezaopatrenému dieťaťu s nárokom na sirotský dôchodok v sume päťnásobku časti posledne priznaného mesačného funkčného platu zamestnanca poskytovanej v inej ako slovenskej  mene.^22)

 ŠTVRTÁ ČASŤ

PRECHODNÉ USTANOVENIA

§ 23

Diplomatická hodnosť udelená diplomatickému zamestnancovi pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona zostáva zachovaná.

§ 24

Osoby, ktoré boli ku dňu nadobudnutia účinnosti osobitného predpisu^3) v pracovnom pomere s ministerstvom na dobu neurčitú sa po dobu dočasnej alebo prípravnej štátnej služby podľa osobitného predpisu^24) na účely tohto zákona považujú za osoby, na ktoré sa vzťahuje § 2 ods. 3. 

^___________________________
^23)  § 115 Občianskeho zákonníka
^24)  §154 ods.1, 2 a §155 ods.1 zákona č. 312/2001 Z. z.
Čl. II

Zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 131/2002 Z. z. a zákona č. 143/2002 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 10 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 

„(3) Vedúceho úradu v služobnom úrade, ktorým je ministerstvo zahraničných vecí, vymenúva predseda spomedzi diplomatických zamestnancov^4a) s udelenou diplomatickou hodnosťou veľvyslanec.“.

Doterajšie odseky 3 až 6 sa označujú ako odseky 4 až 7.

	Poznámka pod čiarou k odkazu 4a) znie:

^„4a) § 4 písm. a) zákona č. ..../2002 Z. z. o zahraničnej službe Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

2. V § 12 ods. 3 sa za tretiu vetu vkladá nová veta, ktorá znie: „Návrh systemizácie ministerstva zahraničných vecí vypracuje ministerstvo zahraničných vecí v spolupráci s ministerstvom financií a oznámi ho úradu pre štátnu službu.“.

3. V § 29 za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie:

„(3) Zamestnanca v zahraničnej službe^10a) možno s jeho súhlasom dočasne preložiť na čas dlhší ako 6 mesiacov do iného služobného úradu do toho istého odboru štátnej služby alebo do iného odboru štátnej služby. Tento zamestnanec zostáva zamestnancom v zahraničnej službe.“.

Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 4 a 5.

Poznámka pod čiarou k odkazu 10a) znie:

^„10a) § 2 ods. 3 zákona č. ..../2002 Z. z.“

4. V § 30 ods. 5 sa na konci pripája táto veta: „To neplatí v prípade zastupovania predstaveného, ktorý je veľvyslancom.“.
	
5.	§ 30 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:

„(6)Vedúci úradu v služobnom úrade, ktorým je ministerstvo zahraničných vecí, vymenuje svojho zástupcu spomedzi diplomatických zamestnancov s vyššou diplomatickou hodnosťou.^10c)“

Poznámka pod čiarou k odkazu 10a) znie:

„^10c) § 18 ods. 2 zákona č. ..../2002 Z. z.“
6. V § 43 odsek 2 znie: 

„(2) Štátnozamestnanecký pomer predstaveného v politickej funkcii a predstaveného, ktorý je veľvyslancom v dočasnej štátnej službe,  sa skončí dňom uvedeným v rozhodnutí o odvolaní z tejto funkcie alebo dňom vzdania sa tejto funkcie.“. 

7. Za § 148 sa vkladá nový § 148a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 148a
Kolektívna zmluva

(1) 	Na zabezpečenie oprávnených záujmov a potrieb štátnych zamestnancov, na zlepšenie podmienok výkonu štátnej služby, zdravotných, sociálnych a kultúrnych podmienok vrátane podmienok na využívanie voľného času uzavierajú príslušné odborové orgány a príslušné služobné orgány kolektívne zmluvy.

(2) 	Dojednania v kolektívnych zmluvách nesmú zakladať zvýšené nároky na štátny rozpočet schválený na príslušný rok.

(3) Pri uzatváraní kolektívnych zmlúv sa postupuje podľa osobitného predpisu.^32)“  

Čl. III

Zákon č 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení zákona č. 118/2002 Z. z., zákona č. 131/2002 Z. z., zákona č. 165/2002 Z. z. a zákona č. 166/2002 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. 	V § 10 sa pripája odsek 5, ktorý znie: 

„(5) Obmedzenie podnikať a vykonávať inú zárobkovú činnosť sa nevzťahuje na vysokoškolských učiteľov verejných vysokých škôl a štátnych vysokých škôl, ak predmet tejto činnosti súvisí so študijným odborom v rámci vysokej školy alebo fakulty a jej výsledky prispievajú k rozvoju v tomto študijnom odbore, najmä k vedeniu prednášok a seminárov, k tvorbe študijných materiálov, k formovaniu trendov a koncepcií a k výskumnej, vývojovej a umeleckej činnosti.^14a)“

Poznámka k odkazu 14a znie:

„^14a) § 75 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
   
2. Za § 12 sa vkladá nový § 12a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„12a 
Neplatené pracovné voľno 

Zamestnávateľ poskytne neplatené pracovné voľno  zamestnancovi, ktorý nasleduje manžela do sídla služobného úradu v cudzine alebo ktorý nasleduje manžela do miesta výkonu verejnej služby, ktoré je podľa pracovnej zmluvy v zahraničí.“.

3. V § 33 ods. 3 sa na konci pripája táto veta: „Zamestnancovi, ktorý podľa pracovnej zmluvy vykonáva verejnú službu v zahraničí a ktorému patrí funkčný plat podľa predchádzajúcej vety sa poskytuje 43 % funkčného platu v inej ako slovenskej mene (§ 39 ods. 1).“.

4. § 39 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:

		„(5) Zamestnancovi, ktorý podľa pracovnej zmluvy vykonáva verejnú službu v zahraničí a ktorému patrí za čas čerpania dovolenky náhrada funkčného platu, sa podľa odseku 1 poskytuje 43 % náhrady funkčného platu v inej ako slovenskej mene.“.

5. 	§ 54 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie:

	„(7) V kolektívnej zmluve podľa § 53 uzatvorenej na rok 2002 možno dohodnúť zvýšenie odstupného presahujúce dvojnásobok funkčného platu o ďalšie odstupné, a to najviac o trojnásobok funkčného platu; zamestnancom uvedeným v § 8 najviac o šesťnásobok funkčného platu.“.

Čl. IV

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. septembra 2002.