Návrh  Smernice

pre  postup delegácie Slovenskej republiky na 61. zasadnutí 
Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov
____________________________________________________________________

Slovenská republika sa ako riadny člen Európskej únie zúčastní 61. zasadnutia VZ OSN. Európska únia (EÚ) už od roku 1990 jednohlasne vystupuje v otázkach, ktoré sa týkajú plnenia záverov dôležitých medzinárodných summitov a konferencií na najvyššej úrovni. 
Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ priniesla so sebou potrebu zvýšenia vzájomnej koordinácie pôsobenia na pôde medzinárodných organizácií nielen medzi členskými krajinami EÚ v rámci Rady EÚ, ale aj medzi Radou EÚ a Európskou komisiou. Zmluva o Európskej únii nás zaväzuje k presadzovaniu spoločných pozícií EÚ tak, aby sa zvýšením kolektívneho významu únie zväčšil jej vplyv vo svetovej politike. 
Smernica bola vypracovaná  na základe schválenej pozície EÚ, ktorá je výsledkom niekoľkomesačnej diskusie v rámci pracovnej skupiny pre OSN CONUN. Materiál obsahuje aj špecifické pozície SR v oblastiach nášho prioritného záujmu, v ostatných oblastiach sú postoje SR zhodné so spoločnou pozíciou EÚ.

I.	Priority EÚ na 61. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN

Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy EÚ schválila dňa 17. júla 2006 Priority EÚ na 61. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN, ktoré sú spoločnými prioritami členov Únie na nadchádzajúcom Valnom zhromaždení Organizácie Spojených národov (VZ OSN). 
Pôsobenie delegácie SR na 61. zasadnutí VZ OSN bude vychádzať z týchto spoločných priorít EÚ, pričom zvýšená pozornosť bude venovaná problematike pokračovania reformných procesov v OSN, revízii mandátov OSN, boja proti terorizmu a nešíreniu zbraní hromadného ničenia.

Úvod

1.	Európska únia sa na pôde Organizácie Spojených národov vysoko angažuje v otázkach udržiavania a rozvíjania medzinárodného práva a vlády zákona, ako aj efektívneho multilateralizmu ako centrálneho elementu svojej zahraničnej politiky. V priebehu 61. zasadnutia VZ OSN bude pre Európsku úniu najväčšou prioritou prispieť k dosiahnutiu konsenzu v implementácii záverov Záverečného dokumentu Summitu OSN 2005, ako aj všetkých odporúčaní, ktoré z neho vyplývajú.

Výsledky Summitu OSN 2005

2.	Európska únia pripomína závery Rady Európskej únie prijaté dňa 7. novembra 2005 a 10. apríla 2006, týkajúce sa záverov Summitu OSN 2005 a potvrdzuje svoj záväzok hrať aktívnu úlohu v implementácii reforiem dohodnutých na Summite.

3.	Európska únia bude pokračovať v aktívnej práci smerom k efektívnemu fungovaniu dvoch nových orgánov: Rady pre ľudské práva (HRC – Human Rights Council) a Komisie pre budovanie mieru (PBC – Peacebuilding Commission).

Rada pre ľudské práva by mal byť kľúčový orgán v otázkach dodržiavania a ochrany ľudských práv na celom svete, na ktorého pôde by mali pokračovať diskusie o dôležitých ľudskoprávnych otázkach už v priebehu tohto roka. Záujmom Európskej únie je zabezpečiť, aby Rada pre ľudské práva bola schopná plniť svoj mandát zodpovedne a efektívne a pracovať v duchu dialógu a spolupráce. S týmto cieľom bude Európska únia úzko spolupracovať so všetkými členskými štátmi OSN. Európska únia sa aj naďalej bude usilovať, aby sa dodržiavanie ľudských práv stalo integrálnou súčasťou aktivít celého systému OSN.

Pozícia SR k agende Rady pre ľudské práva: 
Rada OSN pre ľudské práva (HRC) prijala počas svojho 1. zasadnutia v júni 2006 rezolúciu k návrhu deklarácie o právach pôvodného obyvateľstva. Rezolúcia bola prijatá hlasovaním pomerom hlasov 30 za (aj všetky členské krajiny EÚ v HRC), 2 proti (Kanada, RU), 12 zdržaní sa hlasovania. Hoci členské krajiny EÚ hlasovali za prijatie rezolúcie, niektoré (DE, UK) vydali substantívne interpretatívne vyhlásenia týkajúce sa o. i. aj otázky kolektívnych práv, ktoré deklarácia priznáva pôvodnému obyvateľstvu. 
SR rezolúciu na pôde HRC nekosponzorovala pre problémy ohľadne princípu kolektívnych práv. Taktiež počas 61. zasadnutia VZ OSN je návrh na postup delegácie SR podobný: rezolúciu nekosponzorovať, avšak hlasovať za a následne vydať interpretatívne vyhlásenie k otázke kolektívnych práv. (SR nemá osobitný záujem na problematike, keďže nemá pôvodné obyvateľstvo. Podpora deklarácie bez osobitného vyhlásenia by však mohla skomplikovať našu budúcu argumentačnú pozíciu vo vzťahu ku konceptu kolektívnych práv národnostných menšín, ktoré SR dlhodobo odmieta.)
SR pripravuje svoju kandidatúru do Rady pre ľudské práva na obdobie rokov 2008-2011.

Komisia pre budovanie mieru bude v rámci systému OSN hrať ústrednú úlohu pri definovaní stratégií budovania mieru v postkonfliktných krajinách a pri zlepšovaní koordinácie pomoci donorských krajín. Pre úspech komisie bude dôležitá úzka spolupráca s regionálnymi organizáciami, ako aj zapojenie občianskej spoločnosti do procesov budovania mieru. Európska únia ako globálny líder v mierotvorných procesoch je zaviazaná od začiatku aktívne prispievať k práci Komisie pre budovanie mieru.

Európska únia zdôrazňuje efektívnu implementáciu rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) „Ženy, bezpečnosť a mier“ a podčiarkuje dôležitosť integrácie rodovej rovnosti do práce Komisie pre budovanie mieru.

4.	Pre Európsku úniu je veľmi dôležité obhájiť reformu manažmentu, ktorá je kľúčová pre zabezpečenie potrebných riadiacich a kontrolných nástrojov pre generálneho tajomníka OSN. Rozsiahle reformy vrátane riadenia, kontroly a otázok ľudských zdrojov sú životne dôležité pre dosiahnutie silnejšej a efektívnejšej OSN čeliacej hrozbám 21. storočia. Európska únia je odhodlaná v spolupráci s partnermi z OSN dosiahnuť stabilný pokrok v tejto dôležitej otázke.

Pozícia  SR:
SR bude venovať reforme manažmentu prioritnú pozornosť, t. j. bude aktívne  participovať na formovaní spoločnej pozície EÚ k ďalším aspektom reformy a získavať ostatné členské štáty OSN pre pokračovanie prijímania zmysluplných reformných rozhodnutí v súlade s pozíciami EÚ. Bude sa tiež usilovať, aby EÚ zaujala v tejto oblasti razantnejšie pozície v duchu odporúčaní generálneho tajomníka OSN K. Annana.

5.	Európska únia aj naďalej silne podporuje revíziu mandátov ako potrebnú inventarizáciu smerujúcu k posilneniu Organizácie Spojených národov a zlepšeniu jej efektívnosti a efektivity v prospech všetkých členských štátov. Revízia mandátov nie je myslená len ako znižovanie nákladov, alebo redukcia aktivít OSN. Revízia by mala priniesť zlepšenie schopnosti OSN využívať zdroje v prioritných oblastiach.

Pozícia SR:
	Ako spolupredseda ad hoc mechanizmu pre revíziu mandátov Bezpečnostnej rady OSN sa SR bude v maximálne možnej miere angažovať v tejto otázke s cieľom zavŕšiť 2. fázu revízie mandátov počas 61. zasadnutia VZ OSN.

6.	Európska únia tiež prikladá veľkú dôležitosť diskusii VZ OSN k článku 169 Záverečného dokumentu Summitu OSN 2005 (týkajúceho sa celosystémovej koherencie OSN) a verí v dosiahnutie ambicióznych výsledkov. Za jednu z priorít považuje Európska únia aj prácu panelu zriadeného s cieľom preskúmať možnosti, ako by OSN mohla pracovať koherentnejšie a efektívnejšie v oblastiach rozvoja, humanitárnej pomoci, životného prostredia a rodovej rovnosti v celosvetovom meradle. Európska únia očakáva ambicióznu správu generálneho tajomníka OSN k práci panelu počas 61. VZ OSN a konkrétne výstupy z jeho odporúčaní. Európska únia je pripravená prispieť ku konsenzu na pôde OSN v otázke prijatia záverov a odporúčaní panelu, čo považuje za príležitosť posilniť a urýchliť reformy OSN.

Európska únia rovnako pripisuje vysokú prioritu konzultáciám VZ OSN k otázkam životného prostredia a k posilneniu medzinárodného spravovania životného prostredia. Európska únia podporuje zriadenie agentúry OSN pre životné prostredie, postavenej na základoch UNEP (United Nations Environment Programme - Program OSN pre životné prostredie) s revidovaným a posilneným mandátom, podporovanej stabilným rozpočtom a pracujúcej na princípoch rovnocenného vzťahu s ostatnými špecializovanými agentúrami OSN.

7.	Európska únia uznáva potrebu reformy hlavných orgánov OSN, predovšetkým Valného zhromaždenia, Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC) a Bezpečnostnej rady, s cieľom posilniť reprezentatívnosť, transparentnosť a efektívnosť celého systému. Európska únia víta úsilie zefektívniť prácu Hospodárskej a sociálnej rady s cieľom zlepšiť napĺňanie jeho mandátu ako centrálneho koordinačného orgánu OSN pre ekonomické, sociálne otázky a otázky životného prostredia, okrem iného aj zriadením Fóra pre rozvojovú spoluprácu, ktoré by malo zasadať každé 2 roky. 

Pozícia SR:
SR víta a podporuje úsilia medzinárodného spoločenstva zamerané na reformu systému OSN s cieľom zlepšenia  fungovania systému OSN v teréne, reštrukturalizáciu organizácie a jej agentúr, fondov a programov (najmä zníženie počtu programov a rozpočtových liniek), reformu finančných a inštitucionálnych mechanizmov rozvojovej spolupráce, zlepšenie koordinácie aktivít, posilnenie koherencie a lepšieho využitia existujúcich štruktúr, najmä ECOSOC-u. Medzinárodná donorská komunita by mala hľadať spôsoby, ako prispieť k tejto reforme a zvýšeniu efektívnosti systému OSN aj na úrovni jednotlivých krajín.  

8.	V oblasti boja proti terorizmu bude Európska únia aj naďalej podporovať ratifikáciu a implementáciu všetkých 13 dohovorov a protokolov OSN proti terorizmu. Európska únia sa stále angažuje v otázke skorého dosiahnutia dohody o Všeobecnom dohovore o medzinárodnom terorizme vrátane samotnej definície terorizmu a očakáva urýchlené prijatie a implementáciu globálnej protiteroristickej stratégie založenej na elementoch a odporúčaniach správy generálneho tajomníka OSN.

9.	Európska únia pripisuje veľkú dôležitosť plnej implementácii všetkých Miléniových rozvojových cieľov, predovšetkým tých, ktorých napĺňanie zaostáva (boj proti HIV/AIDS ako globálnej hrozbe, ktorá vyžaduje výnimočnú reakciu medzinárodného spoločenstva). Európska únia podčiarkuje dôležitosť zlepšenia dostupnosti primeranej zdravotníckej starostlivosti pre ženy vrátane reprodukčnej a popôrodnej starostlivosti v súlade s akčným programom Medzinárodnej konferencie pre populáciu a rozvoj.

Pozícia SR:
Medzi rozhodujúce prvky ekonomického rozvoja a dosiahnutia Miléniových rozvojových cieľov OSN patrí otázka spoľahlivých, dostupných a udržateľných zdrojov energie. Prepojenie medzi energetickou bezpečnosťou, udržateľnosťou rozvoja a konkurencieschopnosťou je evidentné a v poslednom období sa stáva stále aktuálnejším pre celé medzinárodné spoločenstvo. V tejto súvislosti bude SR venovať osobitnú pozornosť nasledovným oblastiam:
-	dostupnosť energie v rozvojových krajinách a ich efektívne využívanie ako základná požiadavka pre ich ďalší rozvoj a kritický faktor z pohľadu plnenia Miléniových cieľov OSN,
-	environmentálne aspekty využívania zdrojov energie, zvýšenie podielu energie získavanej z obnoviteľných zdrojov, výber vhodných technológií pre najzaostalejšie a ťažko dostupné regióny,
-	otázky energetiky ako integrálna súčasť národných a regionálnych projektov zameraných na udržateľný rozvoj a zníženie chudoby, intenzívnejšia spolupráca a podpora zo strany medzinárodných finančných inštitúcií i ďalších donorov,
-	vzrastajúca závislosť od dodávok energií z nestabilných regiónov a od nestabilných dodávateľov ako vážne bezpečnostné riziko pre rozvinuté i rozvojové krajiny,

V súvislosti s plnením záväzkov medzinárodného spoločenstva týkajúcich sa financovania rozvoja bude SR klásť dôraz na pragmatický prístup uprednostňujúci kvalitu a efektívnosť rozvojovej pomoci namiesto jej kvantity a viditeľnosti, zlepšenie pracovných procedúr, ako aj procesov prijímania rozhodnutí a záväzkov na medzinárodnej úrovni. Taktiež sa bude zasadzovať za posilnenie kapacity ECOSOC-u v monitorovaní a hodnotení plnenia Miléniových rozvojových cieľov,

10.	Európska únia podčiarkuje dôležitosť zamerania sa na sociálne dosahy globalizácie  v rámci rôznych medzinárodných politík a spolupráce, predovšetkým v kontexte dialógu na najvyššej úrovni o migrácii a rozvoji. Po ukončení dialógu Európska únia očakáva plodnú diskusiu v otázkach hrozieb súvisiacich s migráciou a rozvojom.

Európska únia tiež zdôrazňuje, že riešenie problémov súvisiacich s klimatickými zmenami, ochranou životného prostredia a redukciou rizika výskytu prírodných katastrôf je integrálnou súčasťou koncepcie trvalo udržateľného rozvoja a snáh o dosiahnutie Miléniových rozvojových cieľov.

11.	Európska únia sa bude snažiť, aby dohoda dosiahnutá na Summite OSN 2005 týkajúca sa princípu zodpovednosti ochraňovať, bola pretavená do konkrétnych činov v špecifických prípadoch.

Ďalšie priority

12.	Európska únia bude prikladať veľkú pozornosť ochrane a dodržiavaniu ľudských práv vrátane rodovej rovnosti a práv detí.

13.	Európska únia očakáva správu Skupiny na najvyššej úrovni k Aliancii civilizácií, ktorá by mala navrhnúť odporúčania a praktické riešenia pre rôzne kultúry týkajúce sa riešení vzájomných nedorozumení. Zblížením kultúr a náboženstiev by medzinárodné spoločenstvo malo vyjadriť solidaritu boju proti extrémizmu, posilniť vzájomné pochopenie a upevniť princípy a hodnoty podkopávané extrémistami.

14.	Európska únia bude pokračovať vo svojom úsilí pri presadzovaní vlády zákona na národnej a medzinárodnej úrovni a bude podporovať zaradenie tejto otázky do agendy práce 61. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN. V tomto kontexte podporuje urýchlené vytvorenie pomocnej skupiny pre vládu zákona v rámci sekretariátu OSN. Zvláštnu snahu Európska únia vynakladá v otázkach ukončenia beztrestnosti za spáchané zločiny hlavne v postkonfliktných krajinách bez vybudovanej justície, ako aj dôležitosti prechodnej justície v podmienkach postkonfliktnej obnovy krajín.

15.	Napriek faktu, že problematika odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia nebola zahrnutá v texte Záverečného dokumentu Summitu OSN 2005, Európska únia znovu vyhlasuje za jednu zo svojich priorít dosiahnutie pokroku v týchto otázkach ako základného elementu posilnenia medzinárodného mieru a bezpečnosti. Implementácia Akčného programu OSN na prevenciu, potláčanie a vyhladenie nezákonného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami je aj naďalej jednou z hlavných priorít Európskej únie. Aplikovateľnosť výsledkov hodnotiacej konferencie konanej v priebehu júna – júla tohto roku bude posudzovaná počas 61. zasadnutia VZ OSN. 

Pozícia SR v otázkach odzbrojenia:
V rámci otázok odzbrojenia bude osobitnú a zvýšenú pozornosť potrebné venovať správe Konferencie o odzbrojení (KO). SR bude z titulu svojho predsedníctva v KO zodpovedná za prezentáciu a presadzovanie správy KO v 1. výbore 61. VZ OSN. 

16.	Európska únia podporuje rozvoj spolupráce medzi OSN a relevantnými regionálnymi organizáciami ako cestu k posilneniu efektívneho multilateralizmu.

Otázky týkajúce sa rozpočtu

17.	Európska únia znovu pripomína potrebu rekonštrukcie sídla Organizácie Spojených národov v New Yorku a pokladá za dôležité nájsť dohodu v tejto otázke. Európska únia považuje variant 4 (fázová rekonštrukcia sídla OSN v New Yorku) za cestu vpred a bude sa zasadzovať o dosiahnutie dohody v tomto zmysle.

18.	Európska únia zostáva plne zaviazaná princípu rozdelenia finančných príspevkov do OSN na základe správnych, trvalo udržateľných a rovnovážnych rozhodnutí a aktívne sa zapojí do rokovaní o váhe zhodnotenia finančných príspevkov lepšie reflektujúcich princíp „schopnosti platiť“.

II.	SR ako nestály člen Bezpečnostnej rady OSN

	Počas celého trvania 61. Valného zhromaždenia OSN budú kontinuálne pokračovať zasadnutia Bezpečnostnej rady OSN, ktorej nestálym členom je aj SR (mandát SR trvá od 1.1. 2006 do 31.12. 2007). V tejto súvislosti bude činnosť SR v Bezpečnostnej rade OSN aj naďalej našou kľúčovou prioritou v rámci nášho pôsobenia v OSN a aktivita SR počas 61. zasadnutia VZ OSN sa tejto priorite bude nutne prispôsobovať.

Skúsenosti z prvého polroka nášho členstva v Bezpečnostnej rade potvrdili, že činnosť BR OSN je veľmi rozsiahla a kladie vysoké nároky na Stálu misiu SR pri OSN v New Yorku, ale i na ústredie. V rámci BR OSN je potrebné denne reagovať na nové výzvy, ktoré prináša medzinárodná politika, pričom vo väčšine ide o otázky priamo súvisiace s mierom a medzinárodnou bezpečnosťou. Ako najpálčivejšie krízy, ktorými sa BR zaoberala počas nášho členstva, je možné označiť vývoj na Blízkom východe, iránsky jadrový program, problematiku raketových testov KĽDR, Kosovo, Sudán a ďalšie africké krajiny.

Už od začiatku svojho pôsobenia v Bezpečnostnej rade si SR vybudovala renomé zodpovedného a dôveryhodného partnera, ktorý objektívne prispieva do diskusií na základe svojich vlastných analýz. SR bude v nastolenej línii aj naďalej pokračovať, pričom bude brániť základné princípy budovania a existencie demokratickej spoločnosti – bezpečnosť, ochrana a dodržiavanie ľudských práv a vláda zákona, ekonomický a ľudský rozvoj. Rámec pôsobenia SR ako nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN určuje dokument „Základný rámec pre pôsobenie Slovenskej republiky v Bezpečnostnej rade Organizácie Spojených národov v rokoch 2006 – 2007“, schválený vládou SR v decembri 2005. Jednou z najdôležitejších priorít SR na pôde Bezpečnostnej rady sú otázky odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia, predovšetkým v kontexte nášho predsedníctva vo výbore založenom rezolúciou 1540, ktorý sa týmito otázkami zaoberá. Nemenej dôležitou agendou pre SR je revízia mandátov Bezpečnostnej rady, kde SR (spolu s USA) spolupredsedá ad hoc mechanizmu na revíziu mandátov. V súvislosti s predsedníctvom v Bezpečnostnej rade (SR bude Rade predsedať vo februári alebo marci 2007) sa už teraz SR pripravuje na tematickú diskusiu na tému Reforma bezpečnostného sektora.