Informácia o plnení  dlhodobej koncepcie činnosti GSZS za rok 2005 

	Dlhodobú koncepciu činnosti GSZS vláda SR prerokovala a schválila svojím uznesením č. 438  zo dňa 24. apríla 2002 a uložila splnomocnencovi vlády SR zabezpečovať úlohy, ktoré z nej vyplývajú. Do návrhu tejto koncepcie boli zapracované odporúčania delegovaných účastníkov dovtedy zrealizovaných Stálych konferencií k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci 1999 a 2000 (ďalej len „Stála konferencia“) a pri jej tvorbe boli rešpektované európske prístupy k riešeniu otázok národnostných menšín a migrantov. V ďalšom období sa realizácia koncepcie obohacovala o nové momenty, ktoré vychádzali z uznesení a vyhlásení následných Stálych konferencií v rokoch 2002, 2003 a 2004. 

	V roku 2005 plnil GSZS úlohy v nasledovných oblastiach:

1.	Výkon štátnej politiky vo vzťahu k slovenským menšinám a komunitám v zahraničí

            Pri  výkone štátnej politiky vo vzťahu k Slovákom žijúcim v zahraničí vychádzal GSZS z príslušných právnych noriem, dokumentov a vyhlásení (Ústava SR, Programové vyhlásenie vlády SR, Deklarácia Národnej rady SR) definujúcich a zastávajúcich princíp, podľa ktorého problematika slovenských menšín a komunít v zahraničí patrí k trvalým prioritám štátnopolitických záujmov Slovenskej republiky a podľa ktorého sú Slováci v zahraničí uznávaní za integrálnu súčasť slovenského národa. 
            Pri realizovaní jednotlivých krokov zameraných na podporu slovenských komunít v zahraničí sa rešpektovalo  pravidlo rovnakého prístupu k zahraničným Slovákom bez rozdielu rasy, pohlavia, náboženstva, straníckej a politickej príslušnosti, resp. bez diferenciácie krajín, v ktorých žijú. 

2.	Koordinačná činnosť

          Jednou z hlavných úloh, ktorú GSZS priebežne plnil, bola jeho koordinačná činnosť vo vzťahu k ústredným orgánom štátnej správy a ďalším inštitúciám na Slovensku, ktoré sa parciálne venujú problematike zahraničných Slovákov. Koordinačná činnosť je evidentná aj vo vzťahu k slovenským spolkom a organizáciám v zahraničí, pri napĺňaní cieľov rokovaní stálych expertných pracovných komisií, pri organizovaní podujatí spolu so Svetovým združením Slovákov v zahraničí (ďalej len „SZSZ“) – Okrúhleho stola 2005 k tvorbe programu štátnej politiky starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2006 a medzinárodnej konferencie Kultúra Slovákov žijúcich v zahraničí, súčasť národného kultúrneho dedičstva. 
            Najdôležitejšie každoročné podujatia Slovákov zo zahraničia na území SR organizované tradične v prvej dekáde júla – Stála konferencia k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce „Slovenská republika a zahraniční Slováci“ a Dni zahraničných Slovákov v Slovenskej republike – sa  v roku 2005 neuskutočnili z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov. 
          Medzi hlavné formy priamej koordinačnej práce GSZS v predmetnej oblasti patrili  pravidelné zasadnutia medzirezortných pracovných komisií (Komisia pre schvaľovanie projektov na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí, Medzirezortná expertná pracovná skupina k príprave zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí), ktoré hodnotili projekty krajanov uchádzajúcich sa o podporu z rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR a posudzovali stanoviská jednotlivých rezortov k predkladanému novému zákonu o Slovákoch žijúcich v zahraničí na rokovanie vlády SR a pod. Osobitná informácia sa týka Komisie pre schvaľovanie projektov na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí, ktorá v roku 2005 zasadala v dvoch kolách a vyhodnocovala žiadosti o dotácie, pričom prihliadala aj na odporúčania zo strany slovenských spolkov a organizácií v zahraničí a objektívne zvažovala priority pre jednotlivé krajanské komunity. Odporučila udeliť dotácie 148 projektom, ktoré splnili vecné a formálne kritériá, vo výške 12.650.000,- Sk, čo boli finančné dotácie v rozpočtovej kapitole Úradu vlády SR pre rok 2005. 
            Na základe uznesenia vlády SR č. 438/2002, bod B. 8 štatutár a zástupcovia GSZS pracovali v komisiách a špecializovaných pracovných skupinách zameraných na riešenie otázok spojených so zahraničnými Slovákmi (medzivládne komisie pre národnostné menšiny, kultúrne, vedecké a školské styky; Komisia podprogramu MK SR Projekty na pomoc krajanom; Komisia MŠ SR pre výber uchádzačov o vládne štipendium v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom na štúdium v SR). Osobitná informácia sa týka Komisie MŠ SR pre výber uchádzačov o vládne štipendium v rámci pomoci rozvojovým krajinám a krajanom na štúdium v SR. Na základe koncepcie prijatej uznesením vlády SR č. 1053 z 13.11.2003 bolo na akademický rok 2005/2006 priznaných 68 štipendií na I., II. a III. stupeň vysokoškolského štúdia (Srbsko a Čierna Hora 42, Rumunsko 11, Ukrajina 7, Poľsko 3, Chorvátsko 3, Kirgizsko 2). V spolupráci s krajanskými organizáciami vypracoval GSZS v zmysle spomínaného uznesenia prehľad uplatnenia absolventov slovenských vysokých škôl po ich návrate do vlasti. Návratnosť a uplatnenie závisí prevažne od ekonomickej situácie krajiny pôvodu a potrieb jednotlivých slovenských komunít. Oba sledované ukazovatele sú v každej krajine odlišné, odzrkadľujú voľný pohyb pracovných síl v rámci EÚ a tiež vysokú mieru využívania výhod preukazov zahraničného Slováka. Signalizujú, že výber študijných odborov podporovaných štipendiami vlády na základe schválenej koncepcie  nezodpovedá ani hospodárskym podmienkam Slovákmi obývaných regiónov, ani konkrétnym potrebám slovenských komunít. Napriek všetkým úskaliam, o túto formu pomoci Slovenskej republiky Slovákom žijúcim v zahraničí je mimoriadny záujem, ktorý niekoľko stonásobne prevyšuje stanovené kvóty. Celkove v rokoch 1988 – 2004 ukončilo štúdium na slovenských vysokých školách 499 krajanov - štipendistov vlády SR.
            Zástupcovia GSZS sa zúčastňovali aj na pracovných rokovaniach so zástupcami MZV SR, MŠ SR, MK SR a MF SR, ktoré sa zaoberali, alebo súviseli s postavením krajanských komunít v zahraničí (príprava medzivládnych dohôd, realizácia medzivládnych dohôd v praxi, vyhodnocovanie bilaterálnej medzištátnej spolupráce, podpora krajanov, právne normy týkajúce sa Slovákov žijúcich v zahraničí a pod.). Na pôde MZV SR sa uskutočnil Okrúhly stôl splnomocnenkyne vlády SR s veľvyslancami SR, na ktorom sa prediskutovala krajanská problematika z pohľadu našich zastupiteľských úradov a hľadali sa spoločné postupy pri skvalitňovaní starostlivosti SR o svoje menšiny a komunity v zahraničí. Uskutočnili sa taktiež rokovania štatutára GSZS s predstaviteľmi cirkví na Slovensku, kde jednou z hlavných tém bolo vysielanie kňazov zo Slovenska do oblastí, kde pôsobí slovenská komunita, v súlade s požiadavkami tejto komunity. Realizovali sa takisto rozhovory s predstaviteľmi slovenských katolíckych misií, ktoré okrem základného náboženského poslania plnia v danom prostredí aj úlohu spoločenskú a sociálnu. 
            GSZS sa podieľal aj na vykonávaní Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vzájomnej podpore národnostných menšín v oblasti vzdelávania a kultúry vo vzťahu k slovenskej národnostnej menšine v Maďarskej republike, ktorá bola podpísaná 12.12.2003 a uznesením vlády SR č. 487 z 26.5.2004 bolo jej zabezpečenie zverené splnomocnencovi vlády SR pre zahraničných Slovákov. V spolupráci s MŠ SR, MZV SR a MK SR bol pripravený návrh zmluvy medzi Úradom vlády SR a Verejnoprospešnou nadáciou Zväzu Slovákov v Maďarsku, ktorá upravuje podmienky poskytovania podpory slovenskej národnostnej menšine v Maďarsku v oblasti vzdelávania a kultúry za účelom zachovania a rozvoja jej jazykovej a kultúrnej identity. Návrh na finančné zabezpečenie vykonávania dohody na rok 2005, ktorý obsahoval aj Návrh rámcových programov v oblasti výchovno-vzdelávacej činnosti pre deti a mládež slovenskej národnosti v Maďarsku v hodnote 11.478.000,- Sk, nebol na rokovanie vlády SR zaradený. V roku 2005 pripravil GSZS zúžený návrh rámcových programov na rok 2006 v celkovej hodnote 5.000.000,- Sk.
            Na zabezpečovanie úloh a koordináciu činností v krajanskej problematike spolupracoval GSZS okrem príslušných rezortov aj s Kanceláriou prezidenta Slovenskej republiky a s Kanceláriou NR SR, pre ktoré takisto vypracúval stanoviská a situačné správy k problematike Slovákov v zahraničí. Pri zmienke o NR SR je potrebné zdôrazniť, že 5.9.2005 mala svoju 1. ustanovujúcu schôdzu nová Komisia NR SR pre Slovákov žijúcich v zahraničí, ktorú tvoria zástupcovia jednotlivých politických parlamentných strán i SZSZ. Zaoberala sa vládnym návrhom nového zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí a problematikou financovania štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí. GSZS pripravoval aj písomné stanoviská k žiadostiam občanov dodržiavajúc pritom zákon o slobodnom prístupe k informáciám.
            Osobitnú časť predstavovala činnosť GSZS zameraná na samosprávne orgány s dôrazom na spoluprácu obcí a miest so slovenskými menšinami a komunitami v zahraničí. 
            Významnú pozornosť venoval GSZS spolupráci so slovenskými vedeckými, výskumnými, múzejnými a spoločenskými organizáciami, ktorých činnosť zasahuje do problematiky Slovákov v zahraničí. Danej problematike sa venovala Komisia kultúrneho dedičstva, ktorá plní úlohu poradného, koordinačného, konzultačného a iniciatívneho orgánu GSZS v oblasti vedy a výskumu, záchrany a využívania kultúrneho dedičstva Slovákov v zahraničí a skladá sa zo zástupcov GSZS, Slovenskej akadémie vied, Slovenskej národnej knižnice, Slovenského národného archívu, Slovenského národného múzea a Matice slovenskej. K hlavným úlohám komisie patrí stanovenie dlhodobej koncepcie získavania a spracovávania fondov týkajúcich sa Slovákov v zahraničí.
            V roku 2005 bola zriadená Komisia pre médiá a informácie Slovákov v zahraničí ako poradný orgán pri GSZS pre oblasť médií. Komisia vznikla na základe odporúčania delegátov konferencie slovenských krajanských médií v zahraničí, ktorá sa uskutočnila v októbri 2004. Komisia na svojom zasadnutí v roku 2005 prediskutovala otázku voľného príjmu signálu Slovenskej televízie v zahraničí, možnosť vytvorenia informačno-komunikačného centra pre slovenské zahraničie, možnosti tvorby relácií o Slovákoch žijúcich v zahraničí, problematiku slovenských krajanských médií v zahraničí. 

3.	Legislatívna činnosť

            Hlavnou úlohou v oblasti vnútornej legislatívy v roku 2005 bolo prijatie komplexnej právnej normy pre Slovákov žijúcich v zahraničí. Príprave nového zákona predchádzalo dlhodobejšie mapovanie nedostatkov zákona č. 70/1997 Z. z o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktoré vyplynuli z jeho uplatňovania v praxi, vzhľadom na záväzky SR stanovené v priebehu negociačného procesu pre vstup do Európskej únie a najmä vzhľadom na potreby a požiadavky permanentne deklarované Slovákmi v zahraničí. V roku 2002 bola pri GSZS zostavená medzirezortná expertná skupina (MZV SR, MS SR, MV SR, MŠ SR, MH SR, MK SR, MDPaT SR, ÚV SR) k príprave tzv. veľkej novely zákona č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Na základe zhodnotenia účinnosti uvedeného zákona a jeho perspektívy však komisia navrhla vypracovanie nového zákona týkajúceho sa štátnej politiky a starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí. V priebehu roka 2004, po prvej a druhej spracovanej verzii v roku 2003, bola predložená ďalšia verzia zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí, ktorá koncom roka 2004 prešla medzirezortným pripomienkovým konaním a následne rozporovým konaním. 
            Návrh tohto nového zákona bol dňa 22.2.2005 prerokovaný Legislatívnou radou vlády SR, ktorá vláde SR odporučila schváliť ho po zapracovaní pripomienok a odporúčaní rady. Vláda SR sa návrhom nového zákona zaoberala na svojej 133. schôdzi dňa 31.5.2005 a prijala k nemu uznesenie č. 403, ktorým schválila návrh zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene niektorých zákonov v znení alternatívy I.  
            Návrh nového zákona prešiel na pôdu NR SR, kde sa ním najprv zaoberali poverené parlamentné výbory, ktoré k nemu vyjadrovali pripomienky a doplnenia. NR SR sa napokon priklonila k alternatíve II, teda k vytvoreniu nového Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí a v takomto pozmeňujúcom a doplňujúcom zmysle prijala na svojej 50. schôdzi dňa 23.9.2005 uznesenie č. 1827, ktorým schválila vládny návrh zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene niektorých zákonov v znení schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
            Hlavným cieľom nového zákona č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobúda účinnosť 1.1.2006 a podľa ktorého štátnu politiku starostlivosti a podpory krajanov bude vykonávať Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí, je zabezpečiť dôslednejšiu implementáciu čl. 7a Ústavy SR, ktorý zaväzuje SR podporovať národné povedomie a kultúrnu identitu Slovákov žijúcich v zahraničí, podporovať ich inštitúcie zriadené na dosiahnutie tohto účelu a vzťahy s materskou krajinou. V súlade s terminológiou obsiahnutou v ústave SR sa namiesto doterajšieho pojmu „zahraničný Slovák“ zavádza pojem „Slovák žijúci v zahraničí“. Na rozdiel od doterajšej právnej úpravy sú pod tento pojem zahrnutí aj štátni občania Slovenskej republiky žijúci v zahraničí.
	Nový zákon nahrádza doterajší zákon č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 403/2002 Z. z., pričom vychádza z komparácie obdobných právnych noriem iných štátov vo vzťahu k ich príbuzenským menšinám a komunitám v zahraničí. 
            Podľa nového zákona sa existujúce finančné, ľudské a materiálne zdroje, resp. kompetencie, ktoré sú v súčasnosti dislokované v jednotlivých rezortoch a inštitúciách, presúvajú do jedného orgánu - Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí. Cieľom opatrenia je zlepšenie koordinácie činností, ktoré sú v tejto oblasti zabezpečované viacerými subjektmi a tiež s cieľom dosiahnutia väčšej efektívnosti pomoci Slovákom žijúcim v zahraničí.
            GSZS ako terajší koncepčný orgán štátnej správy pre problematiku Slovákov v zahraničí priebežne sledoval aj prijímanie iných právnych noriem a zapájal sa do interného a medzirezortného pripomienkového konania týkajúceho sa právnych noriem z predmetnej problematiky. 
            S cieľom kvalitného výkonu politiky SR v krajanskej oblasti sa GSZS zaoberal aj možnou úpravou a novelizovaním ďalších zákonov a noriem, oblasť pôsobenia ktorých priamo zasahuje do života Slovákov v zahraničí a novelizovania ktorých sa Slováci v zahraničí neustále domáhajú.
            V oblasti medzinárodnej legislatívy GSZS sledoval najmä legislatívu európskych krajín v súvislosti so vzťahmi materských štátov k svojim príbuzenským menšinám a komunitám v zahraničí. Súčasne analyzoval a vyhodnocoval systém právnej úpravy postavenia slovenských menšín a komunít a reálnych podmienok uplatňovania občianskych a národnostných práv v štátoch, v ktorých žijú.

4.	Starostlivosť Slovenskej republiky o Slovákov v zahraničí

Projekty na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí

GSZS zabezpečoval v roku 2005 grantový systém pre poskytovanie dotácií fyzickým a právnickým osobám na krytie aktivít zahraničných Slovákov. Výška finančných prostriedkov, účelovo viazaných v rozpočtovej kapitole Úradu vlády SR na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí, predstavovala na rok 2005 sumu 12.650.000,- Sk. V roku 2005 bolo na GSZS doručených 235 žiadostí o dotácie z 19 krajín od 93 žiadateľov v celkovej požadovanej sume 33.932.746,- Sk. Na základe podrobnej analýzy všetkých doručených projektov, ktorú vypracovali pracovníci GSZS, členovia medzirezortnej Komisie pre schvaľovanie projektov na pomoc krajanským spolkom a organizáciám v zahraničí zloženej zo zástupcov príslušných ministerstiev a Úradu vlády SR zvážili priority a odporučili udeliť dotácie vybraným projektom. Zoznam predložených žiadostí a udelených dotácií jednotlivým subjektom v zahraničí bol po ich schválení splnomocnenkyňou vlády SR zverejnený na internetovej stránke Úradu vlády SR (www.gszs.sk).

Stále expertné pracovné komisie

            V roku 2005 GSZS nadviazal na pracovné rokovania z predchádzajúceho roka a realizoval celý rad pracovných rokovaní so zástupcami krajanských komunít na platforme stálych expertných pracovných komisií (ďalej len SEPK), ktoré pozostávajú zo zástupcov GSZS, zástupcov komunity príslušnej krajiny a v prípade potreby aj zo zástupcov jednotlivých rezortov. SEPK sa stali bázou pre pravidelnú komunikáciu, získavanie a výmenu informácií, mapovanie stavu slovenských krajanských komunít, stanovenie priorít pomoci SR a vyhodnocovanie účinnosti starostlivosti zo strany SR. Cieľom ich činnosti je optimalizovať, skvalitniť a zefektívniť poskytovanú pomoc Slovenska svojej príbuzenskej menšine, skvalitniť koncepčnú a operatívnu činnosť GSZS a vytvoriť mechanizmus prístupu krajanov k relevantným informáciám. Ich činnosť je zároveň zameraná na podporu postavenia slovenskej komunity v rámci domovskej krajiny a na stimuláciu pozitívneho pôsobenia zahraničných Slovákov v bilaterálnych vzťahoch. Na tejto platforme aktívne pracujú zástupcovia slovenských spolkov a organizácií z Česka, Chorvátska, Srbska a Čiernej Hory, Maďarska i Rumunska.  
            Vychádzajúc z požiadavky SEPK Maďarsko pripravil GSZS v roku 2005 pracovné rokovanie s Národným osvetovým centrom, na ktorom sa prerokovali konkrétne formy pomoci Slovenskému osvetovému centru a Slovenskému dokumentačnému centru Celoštátnej slovenskej samosprávy, Slovenskému divadlu Vertigo a Sarvašskému slovenskému divadlu.
            Hlavnou náplňou rokovaní SEPK v roku 2005 bola problematika grantového systému GSZS na pomoc krajanským spolkom a organizáciám; nový zákon o Slovákoch žijúcich v zahraničí; príprava najvýznamnejších podujatí GSZS v súčinnosti so SZSZ – Okrúhleho stola 2005 k tvorbe programu štátnej politiky starostlivosti SR o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2006 a medzinárodnej konferencie Kultúra Slovákov žijúcich v zahraničí, súčasť národného kultúrneho dedičstva; príprava a realizácia medzivládnych dohôd; problematika uplatnenia absolventov VŠ na Slovensku po návrate do domovskej krajiny; záchrana kultúrneho dedičstva Slovákov v zahraničí; súčinnosť pri zabezpečovaní učebníc a beletrie pre slovenské školy v zahraničí; možnosť zriaďovania informačných centier v zahraničí; koordinácia podujatí organizovaných zahraničnými Slovákmi na Slovensku; konkrétna spolupráca s jednotlivými slovenskými spolkami a organizáciami v zahraničí a pod.
            Okrem rokovaní na báze SEPK sa uskutočnili  pracovné cesty a rokovania splnomocnenkyne vlády SR a zástupcov GSZS na základe pozvaní krajanských spolkov a organizácií. Získané informácie zo všetkých rokovaní boli spracovávané do aktuálnych situačných správ o slovenských menšinách a komunitách vo svete. Zástupcovia GSZS a splnomocnenkyňa vlády SR sa zúčastnili na viacerých konferenciách organizovaných slovenskými spolkami a organizáciami v zahraničí, na ktorých predniesli svoje referáty a príspevky. 
            Slováci žijúci v zahraničí kládli dôraz na permanenciu pracovných návštev zo Slovenska s cieľom pravidelného vzájomného informovania sa, sledovania vývoja v konkrétnej „slovenskej lokalite“ a v konečnom dôsledku aj vyriešenia ich aktuálnych požiadaviek a naliehavých potrieb. 

5.	Informačný systém
          
            Budovanie centrálnej informačnej databázy patrí k prioritným úlohám GSZS.             Informačnú a dokumentačnú činnosť GSZS realizoval v sledovanom období ako prostriedok pre skvalitnenie starostlivosti SR o svoje príbuzenské menšiny v zahraničí. Oproti roku 2004 sa informačný systém rozšíril o elektronickú databázu zahraničných Slovákov, ktorá sa v apríli 2005 začala budovať prostredníctvom CMS (Content Management System). V rámci informačného systému GSZS získaval, spracovával a poskytoval informácie o Slovákoch žijúcich v zahraničí, informoval slovenské zahraničie o aktuálnych otázkach v oblasti starostlivosti SR o slovenské menšiny a komunity v zahraničí, komunikoval s prevádzkovateľmi štátneho informačného systému, spolupracoval s mimovládnymi organizáciami zaoberajúcimi sa problematikou Slovákov v zahraničí, sprostredkúval informácie o dianí na Slovensku. V tejto súvislosti možno zvýrazniť informačnú a publikačnú spoluprácu splnomocnenkyne vlády SR a pracovníkov GSZS najmä s Radiom Slovakia International a tlačovým periodikom NR SR – Parlamentný kuriér. Informácie sa poskytovali domácej či zahraničnej verejnosti aj v prípade záujmu iných slovenských alebo zahraničných tlačových a elektronických médií vrátane krajanských. 
            V oblasti informačno-dokumentačnej činnosti vytváral GSZS klasické a elektronické zdroje dát pre vlastnú odbornú, administratívnu a riadiacu činnosť, pre potreby ústredných orgánov štátnej správy, slovenského zahraničia a slovenskej verejnosti.
	GSZS evidoval a spracovával knižný a časopisecký fond k problematike zahraničných Slovákov a publikoval informácie a materiály z tejto oblasti v slovenských a zahraničných masovokomunikačných prostriedkoch.
            Jednou z dôležitých úloh, plnenie ktorej sa začalo realizovať v minulom roku a pokračovalo v roku 2005, bola príprava nezávislého informačno-komunikačného portálu pre Slovákov v zahraničí. Ďalšou aktivitou bola priama spolupráca so slovenskými krajanskými organizáciami v zahraničí a mimovládnymi organizáciami na prepojení informačných portálov a stránok týkajúcich sa predmetnej problematiky, čo pomáha lepšej komunikácii nielen medzi Slovákmi na Slovensku a v zahraničí, ale aj medzi Slovákmi žijúcimi v zahraničí navzájom.
            GSZS okrem toho poskytol odbornú pomoc pri príprave projektu Slovenského informačného centra Spolku rodákov z českých krajín a Slovenska v Paríži (Infos-Slovaquie) a organizačne zabezpečil prostredníctvom Slovenskej agentúry pre cestovný ruch prístup krajanským organizáciám k propagačnému materiálu o Slovensku.
            Napokon treba ešte dodať, že internetová stránka GSZS už neposkytuje priestor SZSZ, ktoré svoju stránku pretransformovalo na nezávislý informačno-komunikačný portál pre Slovákov žijúcich v zahraničí.

6.	Spolupráca a styky s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí

GSZS sa priebežne podieľal na budovaní vzájomných vzťahov s krajanskými spolkami a organizáciami v zahraničí formami všestrannej spolupráce na báze vzájomnej prospešnosti. Organizoval pravidelné bilaterálne pracovné stretnutia, zasadnutia spoločných pracovných komisií, expertných pracovných skupín a zabezpečoval krajanom aktívnu účasť na tvorbe politiky štátu vo vzťahu k  Slovákom žijúcim v zahraničí. Ukázalo sa, že v súvislosti s nárastom objemu grantového systému Úradu vlády SR sa počet bilaterálnych pracovných  stretnutí  výrazne zvýšil. Vychádzajúc z pravidelných rokovaní, GSZS analyzoval celkovú situáciu v krajanských spolkoch a organizáciách a priebežne posudzoval potenciál krajanských komunít v jednotlivých štátoch s cieľom ich efektívneho využívania v prospech záujmov Slovenskej republiky. 
Splnomocnenkyňa vlády SR a zástupcovia GSZS sa zúčastnili na významných, výročných a reprezentatívnych podujatiach organizovaných krajanskými organizáciami v zahraničí (Česko, Maďarsko, Srbsko a Čierna Hora, Chorvátsko, Rumunsko, Švédsko, Francúzsko, Poľsko, Nemecko, Veľká Británia, USA, Kanada). Tieto stretnutia sú okrem vzájomného informovania sa o aktuálnych otázkach života krajanských komunít v zahraničí a o dianí na Slovensku vnímané Slovákmi v zahraničí aj ako morálna podpora prejavená zo strany SR a ako významný impulz do ich ďalšej činnosti v oblasti udržiavania slovenskej komunity.
            V rámci spolupráce s krajanskými organizáciami v zahraničí pracovníci GSZS vybavovali podnety, žiadosti a sťažnosti Slovákov v zahraničí v rozsahu svojej  pôsobnosti a spolupracovali s ostatnými ústrednými a miestnymi orgánmi štátnej správy a orgánmi územnej samosprávy Slovenskej republiky pri ich riešení. K najčastejším patrili otázky štátneho občianstva, trvalého pobytu, pracovných povolení a štipendií vlády SR.
            Vo vzťahu ku krajanským subjektom osobitné postavenie nadobudla spolupráca so SZSZ. Táto celosvetová organizácia Slovákov v zahraničí združuje nezávislé národno-kultúrne, slovenské krajanské spolky, občianske združenia a iné organizácie hlásiace sa k slovenskému pôvodu, ktoré majú sídlo a oblasť pôsobenia mimo územia Slovenska a svojimi aktivitami preukazujú pozitívny vzťah k SR a slovenskej kultúre. V roku 2005 sa uskutočnilo niekoľko pracovných rokovaní zástupcov SZSZ s poslancami jednotlivých výborov NR SR za účasti splnomocnenkyne vlády SR.      
            V spolupráci so zastupiteľskými úradmi SR aj vzhľadom na prebiehajúce výmeny na postoch veľvyslancov a konzulov prišlo v niektorých prípadoch k určitej stagnácii a prerušeniu plynulosti výmeny informácií. GSZS vynaloží v nasledujúcom období maximálne úsilie, aby v súčinnosti s MZV SR dosiahol zvýšenie vzájomnej informovanosti s veľvyslanectvami, generálnymi konzulátmi, slovenskými inštitútmi v zahraničí a tým aj zlepšenie účinnosti práce s krajanmi.  

7.	Slovenské menšiny a komunity v medzinárodnom kontexte

            Európska únia venuje problematike menšín náležitú pozornosť vzhľadom na nevyhnutnú ochranu práv národnostných menšín. Príslušné orgány EÚ sú si plne vedomé toho, že dobre zvládnutá problematika národnostných menšín roztrúsených a žijúcich po celej Európe mimo krajiny svojho pôvodu môže byť stabilizujúcim faktorom pre celý kontinent. V októbri 2005 sa v Bruseli uskutočnilo rokovanie splnomocnenkyne vlády SR s komisárom EÚ J. Figeľom a so šéfom Kabinetu M. Adamišom. Témou rozhovorov boli fondy Európskej únie, dostupné a využiteľné slovenskými krajanskými organizáciami v rámci EÚ,  a právna základňa týkajúca sa Slovákov žijúcich v zahraničí z aspektu Európskej únie.  
            GSZS priebežne udržiaval kontakty s orgánmi a inštitúciami iných štátov, ktoré zabezpečujú starostlivosť o vlastné menšiny a komunity žijúce v zahraničí. 
            Vzhľadom na závažnosť migračnej politiky pre súčasný spoločenský a demografický vývoj, GSZS považuje za jednu zo svojich nosných úloh aj sledovanie súčasných vysťahovaleckých vĺn slovenských občanov do zahraničia. Rozšíril okruh svojej pôsobnosti na nové, netradičné krajiny akými sú napríklad Írsko, Island, Japonsko, Grécko, Portugalsko. V týchto krajinách vznikajú totiž nové slovenské komunity, ktoré si vytvárajú spolky a združenia a svoju činnosť orientujú výraznejšie na všestrannú propagáciu Slovenska. Z týchto dôvodov aj v roku 2005 pokračovala spolupráca GSZS s Výskumným demografickým centrom Infostatu na rozpracúvaní projektu výskumu súčasných migračných trendov slovenských obyvateľov do zahraničia. Realizácia projektu v nasledujúcom období však bude priamo závislá od objemu budúceho rozpočtu nového Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí. 

8.	Najvýznamnejšie podujatia organizované Generálnym sekretariátom pre zahraničných Slovákov v  roku 2005

          V roku 2005 sa GSZS v súčinnosti so SZSZ podieľal na organizovaní dvoch najvýznamnejších akcií: odborného podujatia pod názvom Okrúhly stôl 2005 k tvorbe programu štátnej politiky starostlivosti SR o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2006, a medzinárodnej konferencie Kultúra Slovákov žijúcich v zahraničí, súčasť národného kultúrneho dedičstva. 
          
Okrúhly stôl 2005 k tvorbe programu štátnej politiky starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2006

            GSZS spolu so SZSZ ako koordinačným orgánom slovenských menšín a komunít v zahraničí uskutočnili v Bratislave dňa 4. júla odborné podujatie pod názvom Okrúhly stôl 2005 k tvorbe programu štátnej politiky starostlivosti SR o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2006. Zúčastnilo sa na ňom 43 expertov zo 14 štátov sveta, ďalej zástupcovia Kancelárie prezidenta SR, poslanci NR SR, zástupcovia ústredných orgánov štátnej správy SR a mimovládnych organizácií. 
            Cieľom tohto odborného podujatia bolo vypracovanie odporúčaní, ktoré by sa mali stať podkladom pri spracúvaní návrhu vládneho programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na rok 2006. Účastníci podujatia odporučili vláde SR a NR SR
            v oblasti legislatívy vypracovať kompletnú analýzu uzavretých medzištátnych zmlúv z hľadiska vyhodnotenia spôsobov, ako zmluvné strany riešia a zabezpečujú problematiku národnostných menšín; konzultovať s relevantnými zástupcami slovenských komunít v zahraničí prípravu medzištátnych zmlúv týkajúcich sa Slovákov žijúcich v zahraničí; rozšíriť systém medzištátnych bilaterálnych dohôd o vzájomnej podpore národnostných menšín a dôsledne realizovať jestvujúcu dohodu s Maďarskou republikou; v rámci pripomienkového konania materiály predkladané na rokovanie vlády, ktoré sa týkajú Slovákov žijúcich v zahraničí, v zmysle čl. 10 ods. 2 uznesenia vlády SR č. 512 z 13. 6. 2001 povinne prerokovať so SZSZ; upraviť v rámci schvaľovacieho procesu NR SR vládny návrh zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí ustanovením o zriadení Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí a do jeho pôsobnosti začleniť možnosť podávania legislatívnych návrhov; doplniť vládny návrh zákona o Slovákoch žijúcich v zahraničí kompletným odkazom na ďalšie zákony; sústrediť všetky grantové finančné prostriedky, určené na podporu Slovákov žijúcich v zahraničí na Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí resp. na GSZS; odstrániť problémy pri administrácii grantového systému, urýchlene  poskytnúť prisľúbené granty z minulosti, vyplácať aspoň časť grantu zálohovo, zvýšiť celkový objem grantových finančných prostriedkov a pri ich rozdeľovaní brať na zreteľ  priority jednotlivých komunít; umožniť, aby platcovia daní v SR možnosť poskytnúť 2% dane z príjmu fyzických osôb pre účely a potreby Slovákov žijúcich v zahraničí; zriadiť Stálu komisiu NR SR ako poradný orgán pre problematiku Slovákov žijúcich v zahraničí; zjednodušiť vízovú prax a oslobodiť od správnych poplatkov Slovákov z krajín mimo Európskej únie; aktívne sa zapojiť do procesu príprav na zriadenie Komisie pre Európanov v zahraničí pri Európskej únii,
            v oblasti kultúry vypracovať v súčinnosti so SZSZ a schváliť štátnu koncepciu uchovania kultúrneho dedičstva a pestovania kultúrnych hodnôt Slovákov žijúcich v zahraničí v nadväznosti na Stratégiu štátnej kultúrnej politiky SR schválenej uznesením vlády  SR č. 1067 z 10. 11. 2004; vytvoriť stabilný systém starostlivosti  a ekonomickej podpory kultúrnych inštitúcií a aktivít slovenských spolkov v oblasti kultúry; zabezpečiť podmienky pre  znovuvytvorenie Múzea zahraničných Slovákov,
            v oblasti školstva po konzultáciách s predstaviteľmi slovenskej menšiny v danej krajine zabezpečovať vybavenie škôl s vyučovacím jazykom slovenským v zahraničí učebnými pomôckami; zabezpečovať účasť krajanských organizácií pri tvorbe a výkone medzištátnych rezortných zmlúv; začleňovať odporúčania krajanských organizácií do koncepcií priznávania štipendií vlády SR pre študentov krajanov; odporučiť MŠ SR, aby iniciovalo takú spoluprácu medzi univerzitami, ktorá by zohľadnila potreby výchovy pedagógov pre II. stupeň základných a stredných škôl s vyučovacím jazykom slovenským v zahraničí a za týmto účelom umožnila výmenu vysokoškolských pedagógov; zaradiť v SR do osnov výučby na základných školách na I. stupni do predmetu vlastiveda a na II. stupni základných škôl a na stredných školách  do predmetu dejepis problematiku, ktorá sa týka dejín a života Slovákov žijúcich v zahraničí; iniciovať v Slovenskej akadémii vied  a na vysokých školách v Slovenskej republike dlhodobý záujem o výskum histórie a kultúry Slovákov žijúcich v zahraničí a  podporiť konkrétne vedecké projekty formou finančných grantov; vypracovať pre Slovákov žijúcich v zahraničí efektívnejší komunikačný a informačný systém v oblasti školstva a vzdelávania v SR,
            v oblasti médií a informácií vypracovať v spolupráci s MK SR a SZSZ koncept mediálnej politiky SR vo vzťahu k slovenskému zahraničiu; umožniť voľný príjem signálu Slovenskej televízie v krajinách, v ktorých žijú slovenské komunity; zriadiť v dohľadnom čase automatizované pracovisko Slovenskej televízie, ktoré prostredníctvom satelitu bude denne vysielať ucelený, časovo ohraničený blok programov Slovenskej televízie  (spravodajstvo, vysielanie pre deti, pôvodná slovenská tvorba...); zachovať vysielanie Radio Slovakia International v programovej štruktúre Slovenského rozhlasu a na jeho prevádzku zabezpečiť finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na jeho prevádzku; vytvoriť informačno–komunikačný internetový portál pre Slovákov žijúcich v zahraničí, ktorý bude napomáhať obojstrannej slovensko–slovenskej výmene informácií; vytvoriť predpoklady pre účinnú propagáciu SR v zahraničných a krajanských médiách; vytvoriť podmienky pre pravidelné vysielanie v Slovenskej televízii o živote slovenských komunít v zahraničí.

Kultúra Slovákov žijúcich v zahraničí, súčasť národného kultúrneho dedičstva 

            Hlavnými organizátormi medzinárodnej konferencie Kultúra Slovákov žijúcich v zahraničí, súčasť národného kultúrneho dedičstva, poriadanej v Bratislave v dňoch 26. – 27. októbra, boli SZSZ a GSZS. Na pracovnom rokovaní boli prítomní nielen Slováci žijúci v zahraničí, ale aj organizátori kultúrno-umeleckého diania a odborníci zo Slovenska, reprezentanti štátnych orgánov, kultúrnych a vzdelávacích inštitúcií. Rokovanie sa nieslo v zmysle Deklarácie NR SR zo dňa 6. júla 1999, v ktorej sa konštatuje, že „Slovensko a Slovenská republika vždy považovali a považujú Slovákov v zahraničí za integrálnu národnú súčasť, ich život a dejiny za súčasť slovenských národných dejín a ich kultúru za súčasť národného kultúrneho dedičstva". 
            Účastníci konferencie schválili záverečné odporúčania a požiadavky, medzi ktoré patria: vypracovanie a schválenie štátnej koncepcie uchovania kultúrneho dedičstva a pestovania kultúrnych hodnôt Slovákov v zahraničí vládou SR; vytváranie odborných a finančných podmienok pre uchovávanie hmotného kultúrneho dedičstva (archívne dokumenty, knižničné fondy, umelecké diela, ľudové umenie a architektúru, historické pamiatky a iné); podporovanie výskumu kultúrneho dedičstva Slovákov žijúcich v zahraničí; poskytovanie všestrannej pomoci a podpory kultúrnym strediskám, kultúrnym a vzdelávacím krajanským spolkom a organizáciám, knižniciam, archívom, múzeám, hudobným a folklórnym súborom, umeleckým dielňam a iným krajanským profesionálnym i amatérskym skupinám; podpora vybudovania Pamätníka slovenského vysťahovalectva v Bratislave; obnovenie tradície osláv štátneho sviatku sv. Cyrila a Metoda na Devíne za účasti Slovákov žijúcich v zahraničí; podporovanie udržiavania a obnovy kultúrnych, cirkevných, školských objektov a historických pamiatok v zahraničí, ktoré sa týkajú života a dejín zahraničných Slovákov; podporovanie a posilňovanie kultúrnej turistiky Slovákov žijúcich v zahraničí s cieľom obnovy a udržiavania spoločnej kultúrnej a národnej identity; zabezpečenie každoročného konania Dní zahraničných Slovákov v Slovenskej republike a Stálej konferencie k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce "Slovenská republika a zahraniční Slováci"; podporovanie zriaďovania a činnosti Domov slovenskej kultúry a Slovenských kultúrno-informačných stredísk v zahraničí; podporovanie všetkých foriem kultúrnej výmeny medzi Slovenskou republikou a Slovákmi žijúcimi v zahraničí; vytváranie podmienok pre uchovanie najdôležitejšej duchovnej súčasti nášho kultúrneho dedičstva a najvýraznejšieho znaku identity Slovákov žijúcich v zahraničí - slovenského jazyka, vrátane miestnych a sociálnych nárečí; podporovanie edičnej činnosti v slovenskom jazyku a zabezpečenie distribúcie súčasnej slovenskej knižnej produkcie, vydávanej v zahraničí pre najvýznamnejšie slovenské knižnice; podporovanie aktivít kultúrnych a cirkevných inštitúcií v slovenskom jazyku; zabezpečovanie zasielania  slovenských kníh, periodík a ďalších tlačených materiálov, filmovej produkcie, zvukových a video materiálov v slovenskom jazyku pre krajanské spolky, školy a inštitúcie v zahraničí; podporovanie šírenia a distribúcie krajanskej literárnej produkcie a krajanskej tlače v prostredí slovenských komunít v zahraničí a v Slovenskej republike; vybudovanie "Múzea zahraničných Slovákov" v rámci Slovenského národného múzea a jeho primerané finančné a personálne zabezpečenie; podporovanie aktivít, ktoré smerujú do prostredia detí a mládeže, aby sa u nich vytvorilo a upevnilo slovenské povedomie a tak sa zabezpečila kontinuita existencie slovenských komunít v zahraničí; zabezpečenie (podľa vzoru vysielajúcich učiteľov) dlhodobého pôsobenia kultúrnych pracovníkov v krajanských komunitách; obnovenie kurzov pre choreografov krajanských folklórnych súborov; pozývanie na regionálne aj celoslovenské prehliadky a festivaly súbory a skupiny Slovákov zo zahraničia; zabezpečenie bezproblémového sprístupnenia dokumentačných archívov slovenských vedeckých a kultúrnych inštitúcií v zahraničí; poskytovanie finančných prostriedkov určených na výskum v prostredí Slovákov v zahraničí formou vedeckých grantov aj inštitúciám na Slovensku. 
            SZSZ vyjadrilo pripravenosť účinne spolupracovať s GSZS na realizácii navrhovaných odporúčaní a požiadaviek.

9.	Personálne, finančné a priestorové zabezpečenie činnosti GSZS

            V roku 2005 bol počet pracovných miest na GSZS vrátane splnomocnenkyne vlády SR 9. Výdavky spojené s plnením úloh GSZS, ktorý sa nachádza v priestoroch budovy na Radlinského ul. č.13, sa uhrádzali zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR, podobne ako aj výdavky na zabezpečovanie materiálnych podmienok pre jeho činnosť a prevádzku.

10.	Záverečné odporúčania

            V záujme zabezpečenia výkonu jednotnej štátnej politiky; v súlade so Záverečnou správou o audite súladu činnosti a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti; v súlade s uzneseniami predchádzajúcich Stálych konferencií SR a zahraniční Slováci 1999, 2000, 2002, 2003 a 2004; v súlade s odporúčaniami Generálnej rady SZSZ a rokovacích fór SZSZ v roku 2005, ako aj v súlade s požiadavkami krajanských spolkov a organizácií Slovákov žijúcich v zahraničí je potrebné vytvoriť všetky potrebné finančné, materiálne a personálne podmienky na zabezpečenie komplexnej, no zároveň aj plynulej a systematickej činnosti nového Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí vychádzajúcej z dôslednej realizácie zákona č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov.