Súčasný stav
	
Na Slovensku v súčasnosti pôsobia v oblasti elektronických komunikácií a poštových služieb 2 samostatné regulačné úrady. Technickú a cenovú reguláciu v oblasti elektronických komunikácií vykonáva Telekomunikačný úrad SR so 196 zamestnancami a v oblasti poštových služieb je to Poštový regulačný úrad s 19 zamestnancami. Obidva regulačné úrady sú financované zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly MDPT SR. Podrobnejšie členenie je v prílohe č. 2.

Telekomunikačný úrad SR je regulátor a cenový orgán v oblasti elektronických komunikácií, ktorý vykonáva reguláciu elektronických komunikácií, zabezpečuje medzinárodné vzťahy v oblasti elektronických komunikácií na úrovni regulačných úradov, plní povinnosti podporujúce súťaž a rozvoj spoločného trhu Európskej únie, zabezpečuje svoje informačné povinnosti voči Národnej rade SR a Európskej komisii, vedie mimosúdne riešenie sporov, vykonáva dohľad a ukladá sankcie, spolupracuje s Radou pre vysielanie         a retransmisiu v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania a retransmisie, Protimonopolným úradom SR v otázkach určenia relevantných trhov, Slovenskou obchodnou inšpekciou pri výkone štátneho dohľadu nad elektronickými komunikáciami, Európskou komisiou a národnými regulátormi členských štátov Európskej únie.

Poštový regulačný úrad vykonáva štátnu reguláciu poštových služieb, t. j. utvára podmienky na vznik a udržiavanie konkurenčného prostredia na trhu, určuje všeobecné pravidlá poskytovania poštových služieb, ukladá povinnosť poskytovať univerzálnu službu    a určuje požiadavky na prevádzku verejnej poštovej siete vrátane regulácie poštových sadzieb, zabezpečuje výkon štátneho dohľadu nad poskytovaním poštových služieb, zabezpečuje medzinárodné vzťahy v oblasti poštových služieb na úrovni regulačných úradov.

Európska komisia viackrát deklarovala, naposledy v 10. Implementačnej správe (Európska regulácia elektronických komunikácií a trh v r. 2004) zo dňa 2. decembra 2004, že nie je zabezpečená nezávislosť regulačného úradu (Telekomunikačného úradu SR) v plnom rozsahu, keďže je regulačný úrad financovaný prostredníctvom rozpočtovej kapitoly MDPT SR. Cieľom tohto materiálu je nájsť najoptimálnejšie a najefektívnejšie riešenie zabezpečenia tejto požiadavky Európskej komisie, vyplývajúcej z regulačného rámca EÚ o telekomunikáciách a informačných technológiách.

	Z tohto dôvodu MDPT SR pripravilo analýzu pôsobnosti a organizácie regulačných úradov v EÚ (príloha č. 1). Z danej analýzy vyplýva, že reguláciu v oblasti poštových služieb a elektronických komunikácií vykonáva spoločný regulačný úrad v 18 krajinách. Patria sem krajiny ako Belgicko, Cyprus, Česká republika, Estónsko, Fínsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Slovinsko a Švédsko. 

	Vychádzajúc zo súčasného stavu v SR a s prihliadnutím na analýzu uvedenú v prílohe č. 1, nezávislosť regulačného úradu v plnom rozsahu sa dá zabezpečiť vytvorením spoločného regulačného úradu pre oblasť elektronických komunikácií a poštových služieb ako samostatnej právnickej osoby alebo vytvorením samostatných regulačných úradov ako samostatných právnických osôb.  

	
Možné spôsoby zabezpečenia nezávislosti regulačného úradu

1. alternatíva: Vytvorenie spoločného regulačného úradu pre oblasť elektronických komunikácií a poštových služieb ako samostatnej právnickej osoby 

(Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb)

Základom pre vznik spoločného regulačného úradu je zlúčenie Telekomunikačného úradu SR a Poštového regulačného úradu. Spoločný regulačný úrad sa zriadi zákonom ako neštátna inštitúcia sui generis, vyčlenená zo sústavy orgánov štátnej správy, na ktorú štát prenesie časť výkonu moci (svojich funkcií). Úrad bude orgánom verejnej správy.

S vytvorením spoločného regulačného úradu je nevyhnutne spojené aj nájdenie optimálnej organizačnej štruktúry tohto úradu a z toho vyplývajúcej otázky riadenia a kreovania riadiacich orgánov. Druhou kardinálnou oblasťou pre správne fungovanie akejkoľvek inštitúcie je zabezpečenie vhodného systému jej financovania a hospodárenia.  V súčasnosti je potrebné nájsť spôsob prechodu hospodárenia rozpočtovej organizácie na systém nezávislého financovania. 

	Vytvorením spoločného regulačného úradu dochádza k zlúčeniu úradov, ktoré podľa súčasného právneho stavu majú porovnateľnú organizačnú a riadiacu štruktúru.
            
	Základnou podmienkou, ktorá musí byť zohľadnená pri zostavovaní štruktúry takéhoto úradu, je najmä skutočnosť, že ide o regulačný úrad, ktorý má byť nezávislý tak politicky, ekonomicky, ako aj prevádzkovo a na druhej strane musí byť pri výkone svojich právomocí kontrolovateľný a súčasne musí spĺňať požiadavku Európskej komisie týkajúcu sa zabezpečenia nezávislosti regulačného úradu v plnom rozsahu, vyplývajúcej z regulačného rámca EÚ o telekomunikáciách a informačných technológiách. V súvislosti s vytvorením spoločného regulačného úradu môžeme hovoriť o novom type regulácie a novom type regulátorov, v ktorom nájdu spoločný jazyk technici, ekonómovia, právnici a sociológovia.     

Organizačná a riadiaca štruktúra

Pri zohľadnení uvedených faktorov, základnú koncepciu navrhovaného spoločného úradu tvoria dve oblasti regulácie – regulácia elektronických komunikácií a regulácia poštových služieb. Regulácia poštových služieb bude zahŕňať tak reguláciu poštových služieb, ako aj cenovú reguláciu spočívajúcu v regulácii poštových sadzieb. Regulácia elektronických komunikácií bude zabezpečovať reguláciu technickú a cenovú, správu frekvenčného spektra, ako aj oblasť telekomunikačných a informačných technológií. 
            
	Prierezovými oblasťami dotýkajúcimi sa obidvoch samostatných častí sú najmä oblasť právna, personálna a hospodárenie úradu. Spoločným pre obidva útvary je aj vykonávanie dohľadu nad príslušnými trhmi, ktorý je však pre každý z nich špecifický. 

Koncepcia riadenia spočíva v základnej myšlienke kolektívneho riadenia úradu. Na čele úradu je predseda ako štatutárny orgán. Predsedu úradu vymenúva a odvoláva vláda SR na základe návrhu ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií SR (dalej len „minister“). Predseda rozhoduje v konaní v prvom stupni. Výkonným orgánom spoločného regulačného úradu je rada zložená z odborníkov v jednotlivých oblastiach. Navrhovaný počet je 5 členov menovaných vládou SR na návrh ministra. Rada rozhoduje o rozkladoch proti rozhodnutiam úradu vydaným na prvom stupni, navrhuje rozpočet úradu a predkladá ho predsedovi na zaujatie stanoviska a dozornému výboru na schválenie, schvaľuje organizačný poriadok úradu a pod. V súvislosti s formou financovania úradu ako právnickej osoby, samostatne hospodáriacej so svojimi príjmami a výdavkami, je potrebné vytvoriť aj kontrolný orgán v podobe dozorného výboru. Do jeho základných právomocí patrí kontrola hospodárenia úradu, schvaľovanie rozpočtu a pod. Dozorný výbor má 5 členov, a to predsedu, podpredsedu a ďalších 3 členov. Členov dozorného výboru vymenúva a odvoláva vláda SR. Vláda vymenúva predsedu a podpredsedu dozorného výboru na základe návrhu ministra a ďalších 3 členov dozorného výboru na základe návrhu záujmových združení dohliadaných subjektov, z odborníkov v jednotlivých oblastiach. 

Hospodárenie úradu:

V záujme dôsledného zabezpečenia nezávislosti úradu ako národného regulátora je najdôležitejšie umožniť mu samofinancovanie. Naplnením tohto cieľa bude vytvorenie úradu ako samostatnej právnickej osoby, podľa osobitného zákona, ktorá nie je napojená na štátny rozpočet, čo je i v súlade s požiadavkami Európskej komisie pre oblasť elektronických komunikácií, aby regulačné úrady boli dôsledne oddelené od výkonu štátnej správy. 

Spoločný regulačný úrad ako samostatná právnická osoba bude vykonávať štátny dohľad a reguláciu v oblasti pôšt a elektronických komunikácií. Hospodárenie úradu stanoví zákon     a bude legislatívne upravené nasledovne:

•	Úrad hospodári s majetkom úradu. Pri hospodárení s týmto majetkom je úrad povinný zachovávať hospodárnosť a efektívnosť jeho použitia.
•	Majetok úradu tvorí súhrn majetkových hodnôt, a to nehnuteľných vecí, hnuteľných vecí, pohľadávok a iných práv a iných hodnôt oceniteľných peniazmi.
•	Úrad nesmie vykonávať podnikateľskú činnosť.
•	Úrad nesmie prijímať a poskytovať úvery, uzatvárať zmluvy o tichom spoločenstve, vydávať cenné papiere, akceptovať ani prijímať zmenky.
•	Finančné prostriedky úradu sa môžu používať len na určené účely a v rozsahu nevyhnutnom na zabezpečenie pôsobnosti úradu.
•	Úrad môže vyberať poriadkové pokuty, ktoré budú príjmom štátneho rozpočtu.
Rozpočet úradu:

•	Úrad zostavuje rozpočet nákladov a výnosov na príslušný rozpočtový rok. V rozpočte úradu sa osobitne rozpočtujú náklady na činnosť organizačného útvaru predsedu.
•	Rozpočet úradu schvaľuje dozorný výbor.
•	Úrad schválený rozpočet predkladá vláde na informáciu a zabezpečí jeho zverejnenie. 
•	Úrad vedie účtovníctvo podľa osobitného predpisu (Zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov) a účtovnú závierku úradu overuje audítor.

Príjmy úradu:

•	Príjmami úradu sú príspevky dohliadaných subjektov, ktorým sa podľa osobitných zákonov vydáva povolenie na činnosť, poplatky za úkony v konaní na úrade, zisk z predchádzajúcich účtovných období, časť poplatkov za správu majetku štátu (správa frekvenčného spektra).
•	Príjmom úradu môžu byť prostriedky poskytnuté zo štátneho rozpočtu, ak to ustanoví zákon o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok.

Ekonomická analýza

Vytvorením spoločného regulačného úradu ako samostatnej právnickej osoby sa výdavky štátneho rozpočtu znížia cca o 110 mil. Sk. Príjmy štátneho rozpočtu budú znížené o poplatky, ktoré sa stanú príjmami úradu kryjúcimi jeho činnosť. V nasledujúcich rokoch sa predpokladá zvýšenie finančných nárokov vyplývajúce z plnenia kompetencií zakotvených v zákone č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení zákona č. 716/2004 Z. z.    a v zákone č. 507/2001 Z. z. o poštových službách v znení neskorších predpisov, avšak pri vytvorení spoločného regulačného úradu ako právnickej osoby  ich už nebude znášať štátny rozpočet.

Rok 2003                                                                          			                 (v tis. Sk)
Rok 2003	Príjmy	Výdavky	
TÚ SR	330 240		100 211		
Poštový úrad	11		10 014		
CELKOM	330 251		110 225		

Rok 2004                                                                                     			     (v tis. Sk)
Rok 2004	Príjmy	Výdavky	
TÚ SR	334 000		103 860		
Poštový úrad	27		10 273		
CELKOM	334 027		114 133		

Príjmy TÚ SR dosiahli v roku 2003 výšku cca 330 240 tis. Sk, pričom ich najväčšiu časť tvorili príjmy za:
•	rádiostanice – staré číslovanie vo výške cca 43 656 tis. Sk,
•	pevnú a družicovú službu vo výške cca 224 399 tis. Sk,
•	pozemnú pohyblivú službu na spoločných frekvenciách vo výške cca 1 465 tis. Sk,
•	administratívne úhrady vo výške cca 42 547 tis. Sk, 
•	číslovanie vo výške cca 12 811 tis. Sk.
Výdavky TÚ SR dosiahli výšku cca 100 211 tis. Sk a tvorili ich najmä:
•	mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania vo výške cca 44 898 tis. Sk,
•	poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní vo výške 16 069 tis. Sk,
•	tovary a ďalšie služby vo výške 22 086 tis. Sk,
•	kapitálové výdavky vo výške cca 16 757 tis. Sk.

Poštový úrad dosiahol v roku 2003 príjmy vo výške cca 11 tis. Sk a jeho výdavky dosiahli výšku cca 10 014 tis. Sk. Výdavky tvorili najmä:
•	mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania vo výške 4 876 tis. Sk,
•	poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní vo výške 1 618 tis. Sk,
•	tovary a ďalšie služby vo výške 2 550 tis. Sk, 
•	kapitálové výdavky vo výške 948 tis. Sk.

V roku 2003 by dosiahol takýto regulačný úrad príjmy vo výške cca 330 251 tis. Sk              a výdavky vo výške cca 110 225 tis. Sk. 

Príjmy TÚ SR dosiahli v roku 2004 výšku cca 334 000 tis. Sk, pričom ich najväčšiu časť tvorili príjmy za:
•	rádiostanice – staré číslovanie vo výške cca 83 775 tis. Sk,
•	pevnú a družicovú službu vo výške cca 149 653 tis. Sk,
•	pozemnú pohyblivú službu na spoločných frekvenciách vo výške cca 42 595 tis. Sk,
•	administratívne úhrady vo výške cca 39 319 tis. Sk, 
•	číslovanie vo výške cca 15 736 tis. Sk.
Výdavky TÚ SR dosiahli výšku cca 103 860 tis. Sk a tvorili ich najmä:
•	mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania vo výške cca 47 343 tis. Sk,
•	poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní vo výške 15 543 tis. Sk,
•	tovary a ďalšie služby vo výške 29 687 tis. Sk,
•	kapitálové výdavky vo výške cca 10 779 tis. Sk.

Poštový úrad dosiahol v roku 2004 príjmy vo výške cca 27 tis. Sk a jeho výdavky dosiahli výšku cca 10 273 tis. Sk. Výdavky tvorili najmä:
•	mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania vo výške 5 117 tis. Sk,
•	poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní vo výške 1 618 tis. Sk,
•	tovary a ďalšie služby vo výške 2 523 tis. Sk,
•	kapitálové výdavky vo výške 1 000 tis. Sk.

V roku 2004 by dosiahol takýto regulačný úrad príjmy vo výške cca 334 027 tis. Sk              a výdavky vo výške cca 114 133 tis. Sk.

Ekonomické charakteristiky budúceho spoločného regulačného úradu

Ekonomická klasifikácia / rok	2007	2008	2009	
Výdavky /mil. Sk/	155	165	170	
Bežné výdavky /mil. Sk/	130	140	145	
Kapitálové výdavky /mil. Sk/	25	25	25	
Príjmy /mil. Sk/	320	320	330	
Počet pracovníkov	210	210	210	

Vznik spoločného regulačného úradu po uskutočnení nevyhnutných legislatívnych úprav  bude možný od 1. januára 2007. V rokoch 2007 – 2009 bude mať úrad cca 210 funkčných miest. Ročné výdavky úradu sa odhadujú na cca 165 mil. Sk a ročné príjmy na cca 320 mil. Sk. Tieto príjmy však v prevažnej miere tvoria poplatky za správu majetku štátu (frekvenčné spektrum), a teda budú prerozdelené medzi príjmy štátneho rozpočtu a príjmy spoločného regulačného úradu, t. j. príjmy spoločného regulačného úradu budú nižšie. V odhadovaných príjmoch nie sú zahrnuté správne poplatky a poriadkové pokuty.

Legislatívne dosahy

Vytvorenie spoločného regulačného úradu si vyžiada vytvorenie aj jednotnej legislatívy pre spoločný regulačný úrad, ktorá bude jasne upravovať a objektívne stanovovať pôsobnosť, činnosť, hospodárenie, organizáciu a riadenie spoločného regulačného úradu. 

Vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti dotknuté oblasti a regulačné úrady, ktoré ich spravujú, sú upravené samostatným zákonom, vytvorenie spoločného regulačného úradu pre oblasť elektronických komunikácií a poštových služieb ako samostatnej právnickej osoby si vyžiada dôsledné novelizácie každého z týchto samostatných predpisov. Konkrétne ide          o zákon č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení zákona č. 716/2004 Z. z.     a zákon č. 507/2001 Z. z. o poštových službách v znení neskorších predpisov.

Novelizácia týchto zákonov bude upravovať tak organizáciu a riadenie spoločného regulačného úradu, ako aj hospodárenie úradu, kde presne vymedzí príjmy a výdavky. Zároveň veľmi dôležitou bude otázka úpravy režimu, resp. konania úradu, v ktorom bude vydávať svoje rozhodnutia. Rovnako dôležitou otázkou bude aj úprava pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov úradu a ich začlenenie do pôsobnosti Zákonníka práce.

2. alternatíva: Vytvorenie samostatných regulačných úradov ako samostatných právnických osôb

Nezávislosť regulačných úradov v plnom rozsahu sa dá zabezpečiť aj vytvorením  samostatných regulačných úradov ako samostatných právnických osôb, t. j. Telekomunikačný úrad SR a Poštový regulačný úrad budú dve samostatné právnické osoby pôsobiace na dvoch odlišných trhoch. Zmena oproti súčasnému stavu sa prejaví hlavne v spôsobe ich financovania a hospodárenia. S vytvorením samostatných regulačných úradov ako právnickej osoby je nevyhnutne spojené aj nájdenie optimálnej organizačnej a riadiacej štruktúry týchto úradov. 

Pre 2. alternatívu primerane platia rovnaké základné princípy a charakteristiky, ktoré sú špecifikované v 1. alternatíve. Môžeme teda povedať, že základné oblasti týkajúce sa 
 
•	organizačnej a riadiacej štruktúry
•	hospodárenia úradov
•	rozpočtu úradov
•	príjmov úradov
•	ekonomickej analýzy
•	legislatívnych dosahov

sú rovnaké, resp. veľmi podobné pre obidve navrhované alternatívy. Vzhľadom na ekonomickú analýzu regulačných úradov (v 1. alternatíve) je zrejmé, že Poštový regulačný úrad má vyššie výdavky ako príjmy, a preto bude potrebné zo strany regulátora (Poštového regulačného úradu) upraviť spôsob vyberania poplatkov od poštových poskytovateľov služieb, aby regulátor nemusel žiadať o dotácie zo štátneho rozpočtu.      

Výhody a nevýhody spoločného regulačného úradu v porovnaní so samostatnými regulačnými úradmi

Výhody:
-	zjednotenie analýz trhového prostredia z hľadiska existencie efektívnej súťaže – možnosť použitia podobných postupov, princípov ako aj kritérií posudzovania súťaže na konkrétnom trhu,
-	priateľské prostredie pre užívateľov – užívateľovi vyhovuje menší počet regulačných úradov,
-	aspekt úspory nákladov – dôležitá synergia pokiaľ ide o personál, vybavenie, zdroje, zlúčenie spomínaných 2 regulačných úradov by viedlo k efektívnejšiemu využívaniu pracovných činností a úspore nákladov.

Nevýhody:
-   vzhľadom na rozdielnu štruktúru príjmov súčasne existujúcich úradov sa môže vyskytnúť problém nerovnomerného prerozdelenia príjmov úradu v rámci jeho organizačnej štruktúry, ak sa dostatočne neupraví spôsob vyberania poplatkov od poskytovateľov služieb. 

Záver

Vo všeobecnosti je žiaduce usilovať sa o zvýšenie efektivity vynaložených nákladov na štátnu administratívu, a to aj v oblasti regulácie. Na základe uvedenej analýzy Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR odporúča v plnom rozsahu ako optimálne a efektívne riešenie zabezpečenia nezávislosti regulačného úradu 1. alternatívu - vytvorenie spoločného regulačného úradu pre oblasť elektronických komunikácií a poštových služieb ako samostatnej právnickej osoby. Takto navrhnutá forma financovania regulačného úradu plne vyhovuje aj požiadavke Európskej komisie. 

Vznik spoločného regulačného úradu po uskutočnení nevyhnutných legislatívnych úprav  bude možný od 1. januára 2007.