Návrh
na dislokáciu špecializovanej miestnej štátnej správy

     	Uznesením č. 371 zo 14. mája 2003 vláda Slovenskej republiky schválila koncepciu reformy verejnej správy a uložila ministrom dotknutých ministerstiev úlohy, ktorými sa má zabezpečiť vytvorenie právnych, finančných a materiálno-technických predpokladov na realizáciu koncepcie reformy verejnej správy v súlade so schválenou koncepciou.

    	V nadväznosti na návrhy právnych predpisov upravujúcich zriadenie novej sústavy orgánov miestnej  štátnej správy a kvantifikáciu finančných prostriedkov na jej realizáciu  schválenú uznesením vlády č. 691 zo 16. júla 2003 bol podľa bodu B.7. uznesenia vlády č. 371 vypracovaný návrh na dislokáciu špecializovanej miestnej štátnej správy, ktorý spolu s finančným zabezpečením týchto orgánov v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 a zásadami transformácie informačného systému miestnej štátnej správy na orgány špecializovanej miestnej štátnej správy vytvára základný rámec na bezproblémový výkon úloh v pôsobnosti novej sústavy miestnej štátnej správy z hľadiska jej priestorového zabezpečenia už od 1. januára 2004.

     	V súlade so zásadami priestorového zabezpečenia špecializovanej miestnej štátnej správy podľa schválenej koncepcie sa pri návrhu na jej dislokáciu vychádzalo zo súčasného umiestnenia krajských úradov a okresných úradov, ako aj úradov práce, ktoré sa stávajú súčasťou miestnej štátnej správy. Pri rozhodovaní o jej  umiestnení hlavným kritériom bolo efektívne využitie súčasných priestorov, minimalizovanie presunov a výdavkov na sťahovanie, navrhované sídla úradov, technický stav priestorov, vybavenie informačnými       a komunikačnými technológiami, priestorové potreby výkonu úloh špecializovanej miestnej štátnej správy z hľadiska umiestnenia zamestnancov a vytvorenia osobitných podmienok na plnenie ich úloh (napríklad na úseku dopravy sú potrebné na výkon úloh vhodné parkovacie priestory pre vozidlá), plocha kancelárskych priestorov pripadajúca na jedného zamestnanca tak, aby vyhovovala požiadavkám zdravej a bezpečnej práce, vzájomná súvislosť úloh v pôsobnosti orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy a zabezpečenie vhodnej dostupnosti poskytovaných služieb fyzickým a právnickým osobám koncentráciou úradov špecializovanej miestnej štátnej správy rovnakého stupňa pre každý obvod do jedného sídla, aby sa eliminovala potreba občanov cestovať do viacerých sídiel v prípadoch, v ktorých je nevyhnutná ich osobná účasť na riešení problému za súčinnosti dvoch alebo viacerých orgánov.

         	Pri rozhodovaní o umiestnení špecializovanej miestnej štátnej správy sa zohľadnilo aj umiestnenie už existujúcich špecializovaných miestnych štátnych orgánov na úseku katastra nehnuteľností, čiastočne aj na úseku veterinárnej starostlivosti a štátnej školskej inšpekcie, ako aj umiestnenie úradov samosprávnych krajov v budovách v správe Krajského úradu v Trnave, v Trenčíne, v Nitre, v Prešove, v Banskej Bystrici a v Žiline.  

      	Stanovené kritériá sa zohľadnili pri umiestnení väčšiny novovznikajúcich orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy. Pokiaľ to navrhovaný počet zamestnancov, ktorý bude zabezpečovať výkon úloh na  jednotlivých stupňoch orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy umožňoval, budú mať orgány špecializovanej  miestnej štátnej správy svoje sídla v doterajších priestoroch. V zásade sa navrhuje, aby druhostupňové orgány špecializovanej miestnej štátnej správy boli umiestnené v budovách v súčasnosti  slúžiacich na umiestnenie krajských úradov. Tieto budovy sú majetkom štátu v správe krajských úradov. V prípade dostatočných priestorových kapacít krajských úradov budú v sídlach krajov umiestnené aj obvodné úrady. Pri umiestnení krajských úradov a obvodných úradov boli zohľadnené aj nové úlohy, ktoré budú tieto orgány plniť v ďalšom období pri vedení nového registra obyvateľov a výkone správnych agend (občianskych preukazov, cestovných dokladov, vodičských preukazov a dopravno-správnych činností). Na činnosť pracovísk špecializovanej miestnej štátnej správy sa využijú predovšetkým priestory užívané okresnými úradmi vo vlastníctve štátu. Návrh na dislokáciu uvádza, ktorý orgán miestnej štátnej správy je správcom majetku štátu, v ktorých prípadoch sa vykoná prevod správy v prospech nového správcu (za nového správcu sa určil orgán miestnej štátnej správy, ktorý je väčšinovým užívateľom) a ktoré orgány budú užívať priestory na základe zmlúv o výpožičke alebo zmlúv o nájme.

            Pri umiestnení orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy, i napriek využitiu v súčasnosti užívaných priestorov vo vlastníctve alebo v správe úradov práce sa nepodarilo         z kapacitných dôvodov v plnom rozsahu zohľadniť požiadavky Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky na umiestnenie územných úradov práce a sociálnych vecí  v jednej budove, z dôvodu značného zvýšenia počtu zamestnancov, ktorý bude výkon pôsobnosti v týchto orgánoch zabezpečovať. Z celkového počtu funkčných miest krajských úradov a okresných úradov bude podľa návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2004 presunutých na územné orgány práce a sociálnych vecí 4 181 funkčných miest a z úradov práce 4 245 funkčných miest. Celkový počet zamestnancov špecializovanej miestnej štátnej správy k 1. januáru 2004, bez zamestnancov úradov práce, ktorí prechádzajú na územné orgány práce a sociálnych vecí bude 11 008 funkčných miest. Z uvedeného je zrejmé, že dislokovať územné úrady práce a sociálnych vecí v sídlach obvodov do jednej budovy by si vyžadovalo premiestniť ostatné orgány špecializovanej miestnej štátnej správy, čo by nevyhnutne predstavovalo nielen výdavky štátneho rozpočtu na sťahovanie, ale by malo aj ďalšie negatívne dôsledky na činnosť špecializovanej miestnej štátnej správy, ako je narušenie vybudovaných informačných a komunikačných systémov, v prípade krajských úradov znemožnenie zabezpečenia integrovaného záchranného systému, na ktorého vybudovanie         a uvedenie do prevádzky od 1. júla 2003 boli vynaložené značné finančné prostriedky.              V konečnom dôsledku takéto riešenie by mohlo ochromiť kontinuitu výkonu úloh miestnej štátnej správy v nových podmienkach, a nie je ani v súlade so schválenou koncepciou reformy miestnej štátnej správy. Z uvedeného dôvodu sa na umiestnenie územných úradov práce         a sociálnych vecí v sídlach navrhovaných obvodných úradov budú v zásade využívať doterajšie priestory okresných úradov a  úradov práce.
 
          Osobitne problematická je situácia na území mesta Bratislavy, kde vôbec nie je možné umiestniť zamestnancov Ústredia práce a sociálnych vecí a Územného úradu práce                 a sociálnych vecí v Bratislave v jednej budove. Obdobne problematická je aj situácia                  v Košiciach. V týchto mestách okresné úrady nie sú správcami kapacitne vhodných priestorov a priestorovo vyhovujúce nie sú ani budovy v správe resp. vo vlastníctve úradov práce.          Z uvedeného dôvodu bude potrebné riešiť vhodné umiestnenie územných úradov práce a sociálnych vecí v Bratislave a v Košiciach, ako aj umiestnenie Ústredia práce a sociálnych vecí so sídlom v Bratislave. Zabezpečiť vhodné umiestnenie týchto orgánov v Bratislave a v Košiciach, ale aj v ostatných sídlach okresov bude potrebné riešiť v spolupráci s ústrednými orgánmi štátnej správy, najmä tými, ktoré pripravujú vo svojej odvetvovej pôsobnosti reorganizáciu výkonu úloh a rušia svoje orgány v sídlach okresov. Jedná sa najmä o možnosť využitia priestorov po reorganizácii súdov, po zmene v sieti zdravotníckych zariadení a po zmene v organizácii vyšších vojenských správ. Je potrebné sledovať aj nakladanie s majetkom štátu v správe ostatných správcov, pokiaľ predmetom ponuky sú administratívne budovy, prípadne ďalšie budovy priestorovo vhodné na umiestnenie špecializovanej miestnej štátnej správy.

          V záujme zabezpečenia kontinuity úloh miestnej štátnej správy a usporiadania majetkových, finančných a personálnych vzťahov súčasných krajských úradov a okresných úradov sa predpokladá, že proces dislokácie špecializovanej miestnej štátnej správy  sa ukončí najneskôr do 30. júna 2004. Ku dňu vzniku špecializovanej miestnej štátnej správy                 a k termínu navrhovaného zrušenia okresných úradov a transformácie krajských úradov nebudú doterajšie  užívacie vzťahy usporiadané podľa predloženého návrhu na dislokáciu. Vzhľadom na spôsob finančného zabezpečenia úloh špecializovanej miestnej štátnej správy  v štátnom rozpočte na rok 2004, v nadväznosti na schválený návrh na dislokáciu orgánov špecializovanej miestnej štátnej správy bude  potrebné pripraviť v spolupráci s prednostami krajských úradov v prospech orgánov štátu, ktoré sa stanú správcami majetku štátu uzatvorenie zmlúv o výpožičke, úpravu nájomných vzťahov a výpožičky s orgánmi špecializovanej miestnej štátnej správy, ktoré vstupujú do práv a povinností nájomcu alebo vypožičiavateľa. Tiež bude potrebné  pripraviť ukončenie tých vzťahov budúcimi správcami majetku štátu, nájomcami alebo vypožičiavateľmi, t.j. tými orgánmi špecializovanej miestnej štátnej správy, ktoré sa stanú právnymi nástupcami v týchto vzťahov v prípadoch ukončenia užívania priestorov na plnenie svojich úloh alebo v súvislosti s plnením zverených úloh. Uvedené úlohy bude potrebné pripraviť ešte pred nadobudnutím účinnosti zákonov                 o špecializovanej miestnej štátnej správy tak, aby zmluvné vzťahy mohli byť uzatvorené         s účinnosťou od 1. januára 2004.
    
        Vzhľadom na proces prijímania zákonov o špecializovanej miestnej štátnej správe          a možné zmeny v sídlach úradov budú priebežne vykonané aj zmeny a úpravy dislokácii.

          Predložený návrh na dislokáciu miestnej štátnej správy vytvára podmienky nielen na umiestnenie novej sústavy orgánov miestnej štátnej správy a kontinuálny výkon jej úloh, ale na jej základe dôjde aj k úspore výdavkov štátneho rozpočtu na správu a užívanie budov.       V súčasnosti krajské úrady a okresné úrady užívajú na výkon svojej činnosti spolu 293 budov. V tomto počte sú zahrnuté i budovy, v ktorých sú umiestnené stále a dočasné pracoviská okresných úradov, sklady a garáže. Okresné úrady a krajské úrady majú v správe celkom 167 budov (ostatné budovy sú v nájme alebo vo výpožičke), z ktorých na základe návrhu na dislokáciu sa prestane užívať 62 budov. Celkove sa prebytočným majetkom štátu po realizácii návrhu na dislokáciu stane 100 budov, ktoré sú v súčasnosti vo vlastníctve štátu v správe krajských úradov a okresných úradov a v správe alebo vo vlastníctve úradov práce. Okrem toho sa zníži aj počet nájomných vzťahov a výpožičiek. Konkrétne zníženie výdavkov na správu a užívanie budov bude však možné vyčísliť až po vykonanej dislokácii miestnej štátnej správy a predložení návrhu na využitie administratívnych budov v správe krajských úradov    a okresných úradov  vláde Slovenskej republiky podľa bodu B.8. uznesenia č. 371 k návrhu koncepcie usporiadania miestnej štátnej správy.