Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy
ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Jána Kubiša 
v Nórskom kráľovstve v dňoch 20. a 21. septembra 2007

	V dňoch 20. a 21. septembra 2007 vykonal minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš pracovnú návštevu Nórskeho kráľovstva (NO). Návšteva sa uskutočnila na pozvanie nórskeho ministra zahraničných vecí Jonasa Gahr Storeho.
Počas návštevy minister J.  Kubiš rokoval s ministrom ZV NO J. G. Storem, predsedom Výboru pre obranu Nórskeho parlamentu Janom Petersenom a politickým riaditeľom MZV NO Kaiom Eidem. Predmetom rozhovorov boli otázky bilaterálnej spolupráce, Kosova, západného Balkánu, blízkovýchodného mierového procesu, Afganistanu a Ruskej federácie. Súčasťou programu návštevy bolo aj vystúpenie ministra ZV SR J. Kubiša na pôde renomovaného Nobelovho inštitútu s prednáškou o skúsenostiach SR s pôsobením v BR OSN 2006-2007 a návšteva Nobelovho mierového centra.
	Na záver návštevy poskytol J. Kubiš rozhovor  nórskym novinárom.

Bilaterálna spolupráca. 
Minister ZV SR J. Kubiš podčiarkol význam bilaterálnych návštev napriek možnostiam stretávať sa na početných medzinárodných fórach. Ocenil bezproblémovosť vzájomných vzťahov a terajšiu dobrú úroveň dialógu na rôznych úrovniach (návšteva ŠTAT MZV NO L.M.Bargem Stubholtovej v SR, návšteva PPV SR D. Čaploviča v NO, konzultácie Politického riaditeľa MZV NO K.Eideho s GR POLS M. Lajčákom v Bratislave, konzultácie VEDU MZV SR M. Peška s GT MZV NO S. Svedmanom, návšteva ministra obrany SR F. Kašického v NO začiatkom októbra 2007, návšteva predsedu NR SR P. Pašku v NO na prelome apríla a mája 2008). Tlmočil záujem predsedu vlády SR R. Fica o recipročnú návštevu NO. Na druhej strane, politický riaditeľ MZV NO K. Eide tlmočil ministrovi ZV SR pozvanie pre GR-POLS na pracovnú návštevu NO (predbežne november 2007). 
J.G. Store i J. Kubiš ocenili bilaterálnu spoluprácu medzi NO a SR predovšetkým v oblasti ekonomiky a investícií. J. Kubiš uviedol, že obchodná výmena má napriek rastúcej tendencii  rezervy. Napriek tomu, že NO nepatrí k najväčším zahraničným investorom u nás, SR si vysoko váži, že nórske firmy Telenor a Hydro patrili vôbec k prvým zahraničným investorom po vzniku samostatnej SR. SR by uvítala ďalšie investície z NO, najmä v oblasti malých a stredných podnikov, ako aj otvorenie nórskeho pracovného trhu pre slovenských občanov. J. G. Store ocenil nárast počtu nórskych študentov na slovenských univerzitách (t.č. cca 140). 
V rámci diskusie o rozvojovej pomoci obaja ministri prezentovali základné priority oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA). Zatiaľ čo v SR hovoríme o objeme v miliónoch Sk, v NO ide o miliardy NOK (1 NOK= 4,24 Sk). V kontexte Nórskeho finančného mechanizmu, prostredníctvom ktorého NO poskytuje finančné príspevky na zníženie ekonomických a sociálnych disparít novým členským krajinám EÚ vrátane SR, nórska strana prejavila záujem o realizáciu spoločných bilaterálnych projektov NO a SR v rámci ODA. I keď sa teritoriálne priority oboch krajín väčšinou rozchádzajú, spoločným regiónom pre takéto projekty by mohli byť práve krajiny Západného Balkánu. V tejto súvislosti minister Kubiš poďakoval za ponuku nórskej strany na účasť 1- 2 zástupcov MZV SR na školení k ODA v Oslo v októbri 2007. Uviedol, že minimálne jeden zástupca MZV SR by danú ponuku mal využiť a navštíviť Oslo. 

Aktuálna európska politika.
 J. Kubiš informoval o príprave SR na vstup do Schengenského priestoru k 1. januáru 2008 a plnení stanovených kritérií. Uviedol, že systém monitorovania hraníc s Ukrajinou bude unikátny svojou technológiu rozpoznávajúcou pohyb ľudí od zvierat. J. G. Store uviedol, že Nórsko je jednou z mála krajín, ktorá má pozemnú vonkajšiu schengenskú hranicu, a to 230 km, s Ruskou federáciou. Význam tejto hranice potvrdzuje aj skutočnosť, že v roku 2006 bolo zaregistrovaných vyše 100 tisíc prechodov. Minister Kubiš tiež predstavil zámer SR vstúpiť v termíne k 1. januáru 2009 do EMÚ. Reakcia nórskej strany bola neutrálna vzhľadom na dlhodobú neaktuálnosť témy vstupu do EÚ medzi nórskym obyvateľstvom, ako i na politickej scéne. 

Aktuálne otázky medzinárodného diania.
Téma Kosova bola prioritne diskutovaná počas pracovnej večere s politickým riaditeľom MZV NO Kaiom Eidem. Minister Kubiš vyjadril nádej, že rokovania medzi Belehradom a Prištinou za účasti Trojky (RF, USA a EÚ) dospejú k obojstranne akceptovateľnému riešeniu. Zdôraznil záujem SR, aby sa záležitosť po uplynutí 120-dňovej rokovacej lehoty vrátila späť na pôdu BR OSN. Opakovane zdôraznil, že SR nebude môcť podporiť – podobne ako iné krajiny EÚ - vyhlásenie nezávislosti Kosova bez rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN. 
K. Eide vyjadril veľké znepokojenie a skepticizmus v súvislosti s postupom Trojky, keď podľa NO sa medzinárodné spoločenstvo snaží vytvoriť niečo „neprirodzené“. Aj história ukazuje, že v istých prípadoch sa dá dosiahnuť rozdelenie krajiny, takýto scenár však neplatí v prípade Kosova a jeho oddelenia od Srbska. Je žiadúce, aby sa obe strany čo najskôr dohodli na statuse Kosova, a nech už bude riešenie akékoľvek, treba ho prijať. Partneri sa zhodli na tom, že najhorším riešením by bolo jednostranné vyhlásenie nezávislosti Kosova a jeho následné rozdelenie.  J. Kubiš podporil názor K. Eideho, že dosiahnutie prijateľného rozdelenia je vždy lepšie ako umelo vytvorené rozdelenie Srbska. 
K. Eide konštatoval, že medzinárodné spoločenstvo nemá právne prostriedky na vnútenie riešenia stranám. Na druhej strane je potrebné pripraviť sa aj na ten najhorší scenár, ak sa nedosiahne žiadne negociované riešenie a dôjde k jednostranným krokom za podpory USA. Vzhľadom na to, že Kosovo je v Európe, práve EÚ musí zohrať najdôležitejšiu úlohu v najbližšom období. J. Kubiš sa v tejto súvislosti vyslovil za čo najskoršie definovanie mandátu misie ESDP v Kosove (na základe rezolúcie BR OSN  č. 1244), pokiaľ možno ešte pred 10.12.2007. 

Afganistan.
Táto téma bola predmetom rozhovoru ministra J. Kubiša najmä s predsedom Výboru pre obranu Nórskeho parlamentu Janom Petersenom, ktorý len nedávno absolvoval návštevu Kábulu. Petersen vyjadril presvedčenie, že napriek nepriaznivej bezpečnostnej situácii, celkové zlepšenie sa dá dosiahnuť pomocou väčšej účinnosti vojsk NATO. Za dôležité považuje vytvorenie stabilnej vlády, odstránenie korupcie ako brzdy rozvoja, ale aj  zapojenie náboženských lídrov do spolupráce. Podľa Petersena musí mať afganský ľud istotu, že medzinárodné spoločenstvo neodíde z krajiny zo dňa na deň. Informoval o nórskych aktivitách vo sfére humanitárnej pomoci a miestnych rekonštrukčných tímov. 
Minister Kubiš sa celkom nestotožnil s osobným optimizmom partnera, nakoľko situáciu v Afganistane považuje za komplikovanú, najmä na juhu krajiny. Operácia ISAF sa síce môže doteraz pochváliť iba malými úspechmi, ale k udržaniu bezpečnosti je aj naďalej nevyhnutná prítomnosť vojsk NATO. Informoval o aktivitách SR v teritóriu a o úvahách o navýšení našej prítomnosti v Afganistane (vojenský lekársky tím, navýšenie ženijnej jednotky). Obaja partneri sa zhodli na nutnosti väčšej angažovanosti zo strany ďalších členských štátov NATO, pričom pre budúci vývoj je rozhodujúci úspech na juhu Afganistanu.

Blízky východ.
Minister Store na úvod vysvetlil z pohľadu širšej historickej perspektívy postoj Nórska, ktorý viedol v marci 2007 k uznaniu legitimity vtedajšej vlády národnej jednoty. Po vzniku Štátu Izrael v 50-tych rokoch minulého storočia existovali úzke vzťahy s vládnou Stranou pracujúcich v Nórsku. Až do 70-tych rokov bola zahraničnopolitická orientácia Nórska na Blízkom východe proizraelská. Po príchode prvej vlny utečencov z Palestíny v 70-tych rokoch začalo Nórsko viesť dialóg aj s touto stranou, čo bolo v začiatkoch kontroverzné. Prielom nastal v 80. rokoch, keď Izrael napadol Libanon a Nórsko začalo systematicky podporovať Palestínu. 
Po volebnom víťazstve Hamasu NO podporilo postoj Kvarteta, ale keďže v riešení situácie nenastal žiadny pokrok, Nórsko riešilo patovú situáciu pokračovaním v post-Oslo procese a cítilo nutnosť finančne pomáhať Palestínčanom oveľa viac.  NO obhajovalo vládu národnej jednoty, podporovalo prezidenta Abbása v snahe zapojiť Hamas do tohto projektu a zastávalo názor, že je potrebné rokovať s umiernenými silami, pokiaľ dodržiavajú svoje záväzky. NO oceňuje reformné úsilie palestínskeho premiéra S.Fayyada prioritne zamerané na zvýšenie bezpečnosti v krajine. Je nevyhnutné tieto snahy podporiť, nakoľko Fayyad predstavuje nádej najmä pre pásmo Gazy, ktoré sa stáva budúcim zdrojom nestability v regióne. Na druhej strane však vnútorné napätie v Palestínskej samospráve komplikuje dosiahnutie riešenia konfliktu. Pri tejto príležitosti J. Store informoval, že NO bude 24.9.2007 predsedať v New Yorku donorskému stretnutiu k Palestíne za účasti Kvarteta (technické stretnutie s politickým významom zamerané na štruktúrovanie pomoci).
Minister Kubiš uviedol, že postoj Nórska je v mnohom podobný postoju SR, ktorá má vyvážený prístup k obom stranám. Oceňujeme, že sa dialóg začal odvíjať pozitívnym smerom a podporujeme názor o potrebe podporovať obe strany, pričom Gaza nutne potrebuje humanitárnu pomoc. Pred novembrovou donorskou konferenciou však nesmie medzinárodné spoločenstvo „podrývať“ potenciál a význam palestínskeho prezidenta M. Abbása. Partneri sa zhodli, že ostatný vývoj vykazuje viaceré pozitívne črty (postoj USA, dialóg medzi IL premiérom Olmertom a PLO prezidentom Abbásom, väčšia angažovanosť arabských krajín). Riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu si ale vyžaduje aj väčšiu angažovanosť EÚ a zainteresovanie ďalších regionálnych hráčov do dialógu, najmä Sýrie. 

Ruská federácia.
Téme sa venovali obaja ministri ZV.  Podľa J. Kubiša vývoj ostatných dní naznačuje, že prezident Putin si chce zachovať vplyv v Moskve aj po odstúpení z úradu. Robí to transparentne, bez snahy zničiť demokratické hodnoty v krajine. V súčasnosti existuje viacero scenárov povolebného vývoja.  Putin si uvedomuje ekonomickú sila Ruska a využíva silnú pozíciu v oblasti energií na presadzovanie záujmov Ruska.
Minister Store informoval o veľmi dobrých vzťahoch NO s RF najmä v oblasti High North, čo je oblasť troch najsevernejších nórskych krajov, súostrovia Svalbard a Barentsovho mora. NO veľmi pozorne sleduje ambície Ruska, necíti sa však byť ohrozované. Arktická oblasť sa tiež mení v dôsledku klimatických zmien a objavov energetických zásob v Barentsovom mori. Rusku patrí Štokmanovo pole, ktoré má ložiská zemného plynu na pokrytie energetickej potreby Nemecka na 40 rokov. Rusko má zámer začať ťažbu v roku 2013, chýba mu však technológia na ťažbu a podmorskú prepravu zemného plynu na pevninu v extrémnych klimatických podmienkach, ktorú môže ponúknuť Nórsko, a stať sa tak ruským partnerom.

Protiraketová obrana USA 
Minister J.G. Store vyjadril rozčarovanie nad zámerom USA rozmiestniť na území ČR a PR protiraketovú základňu. Nórsku sa nepozdáva najmä skutočnosť, že ide o bilaterálne projekty, ktoré sa diskutujú mimo rámca NATO bez možnosti konštruktívneho dialógu s RF. NO požaduje dôsledné vyhodnotenie hrozieb, proti ktorým sa ideme brániť, ale aj rizík, ktoré tento projekt prináša. Má obavy, že projekt PRO by mohol znovu naštartovať preteky v zbrojení. J. Store sa domnieva, že samotné základne v ČR a PR nepredstavujú pre RF priame ohrozenie, hrozbou by však mohla byť skôr meniaca sa geopolitická mapa Európy smerom k Ázii (Turecko, Bulharsko, Rumunsko). Zdôraznil, že spolu s agendou PRO by sa malo hovoriť aj o otázkach odzbrojenia. Minister Kubiš potvrdil stanovisko SR, podľa ktorého je nevyhnutné rokovať o radarových základniach na pôde Severoatlantickej aliancie. 

Záver:

Rokovania ministra ZV SR J. Kubiša s ministrom ZV NO J. G. Storem a ďalšími nórskymi partnermi potvrdili bezproblémovosť bilaterálnych vzťahov a záujem oboch strán o ďalšie zintenzívňovanie dialógu na najvyššej úrovni. ako aj spolupráce vo všetkých oblastiach spoločného záujmu. Minister J. Kubiš zdôraznil záujem SR o zvýšenie objemu nórskych investícií. Rokovania potvrdili zhodu názorov oboch krajín na viacero aktuálnych medzinárodnopolitických tém, ako sú Afganistan, Kosovo či Blízky východ.