Návrh
na účasť Slovenskej republiky 
na spolupráci s Európskou vesmírnou agentúrou 

1.Úvod

Oblasť vesmírneho výskumu je v posledných desaťročiach prudko sa rozvíjajúcou interdisciplinárnou oblasťou, ktorá generuje výsledky využiteľné v rôznych oblastiach hospodárskeho a spoločenského života.  Výsledky vesmírneho výskumu zásadným spôsobom ovplyvňujú:  
–	ochranu životného prostredia: operatívne sledovanie objektov zemského povrchu a predpovedanie ich vývoja a zmierňovanie negatívnych dôsledkov ľudskej činnosti;
–	využívanie prírodných zdrojov: zabezpečovanie manažmentu vodných zdrojov, monitorovanie stavu lesov a lesných požiarov, využívanie pôdneho fondu;
–	mobilitu ľudí a tovarov: využívanie kozmických komunikačných a globálnych polohových systémov (GPS) podmieňuje skvalitňovanie organizácie, výkonnosti a efektívnosti dopravy, satelitných služieb elektronických komunikácií, rozvoj a využívanie globálnych komunikačných systémov (družicová televízia, internet, meteorologické spravodajstvo, špecifické celosvetové informačné siete a pod.) 
–	bezpečnosť obyvateľstva: prispievajú k riešeniu krízových situácií, hrozieb spojených s terorizmom, masívnou migráciou, organizovaným zločinom, prírodnými katastrofami, katastrofami spôsobenými človekom, potenciálnymi zrážkami s kozmickými telesami a pod.

Organizáciou, ktorá v celoeurópskom meradle koordinuje vesmírny výskum je Európska vesmírna agentúra (European Space Agency - ďalej len „ESA“).

ESA a je medzivládnou organizáciou pre využitie vesmíru.  Cieľom ESA je podporovať a propagovať využitie vesmíru koordinovaním vesmírneho výskumu a technológií medzi jednotlivými európskymi štátmi, a to striktne na mierové účely. Kumulovaním finančných a intelektuálnych zdrojov svojich členov je ESA schopná realizovať programy a činnosti siahajúce ďaleko za hranice možností jednotlivých krajín. ESA kladie veľký dôraz na  spoluprácu a partnerstvo priemyslu a akademických inštitúcií.  Hlavnými úlohami ESA sú predovšetkým:
•	vytvárať a implementovať dlhodobú európsku politiku v oblasti vesmírnych aktivít, 
•	vypracovávať odporúčania pre členské štáty EÚ v podobe stanovených priorít pri využití vesmíru a koordinovať národné politiky v oblasti vesmíru, pričom však zachováva a rešpektuje nezávislosť národných organizácií a ostatných medzinárodných organizácií pôsobiacich v oblasti vesmírnych aktivít, 
•	vypracovávať a implementovať aktivity a  programy ESA v oblasti vesmíru,
•	koordinovať Európsky vesmírny program, 
•	usmerňovať a implementovať politiku v oblasti zapojenia priemyslu do vesmírnych aktivít a to v súlade so zameraním programov ESA,
•	presadzovať spoluprácu a partnerstvo priemyslu, výskumno-vývojových organizácií a vedeckých inštitúcií.   

Na čele ESA je generálny riaditeľ. Sídlo ESA sa nachádza v Paríži, kde sídli generálny riaditeľ a väčšina riaditeľov pre jednotlivé programy.  

Hlavným riadiacim orgánom ESA je Rada ESA (ďalej len „rada“), členmi rady sú delegáti členských štátov ESA na vysokej úrovni. Rada sa schádza podľa potreby na úrovni delegátov alebo ministrov zodpovedných za agendu vedy a výskumu. Hlavnými úlohami rady sú:    

•	schvaľovať Európsky vesmírny plán (European Space Plan),
•	dozerať na jeho implementáciu,
•	schvaľovať rozpočet ESA a pridelenie finančných prostriedkov na jednotlivé aktivity ESA. 

Jednotlivé aktivity ESA sú koordinované 10 riaditeľstvami (Directorates), na čele ktorých sú riaditelia priamo zodpovední generálnemu riaditeľovi ESA.

Riaditeľstvá sú pre:

•	Programy pozorovania Zeme
•	Programy pre pilotované vesmírne lety  
•	Programy nosných rakiet
•	Právne záležitosti a vonkajšie vzťahy
•	Vedu a robotický výskum
•	Telekomunikácie a integrované aplikácie
•	Manažment zdrojov,
•	Technické riadenie a riadenie kvality
•	Prevádzky a infraštruktúry 
•	Program Galileo a aktivity súvisiace s navigáciou.

Vzťah ESA a Európskej únie:

Európsku úniu (ďalej len „EÚ“) reprezentovanú Európskou komisiou  a ESA spája spoločný cieľ - prostredníctvom mierového využitia vesmíru a vesmírnych aktivít posilniť hospodárstvo EÚ, napĺňať spoločenské potreby a skvalitňovať život občanov EÚ. Formálne však je ESA nezávislou medzivládnou organizáciou. ESA a EÚ sa riadia odlišnými pravidlami a nemajú totožné členské štáty.

Spolupráca medzi ESA a EÚ sa však najmä v posledných rokoch ďalej prehlbuje. Je to prirodzené vzhľadom na to, že pre Európu je mimoriadne dôležité ďalej rozvíjať vesmírne aktivity. Ide najmä o využívanie satelitov pre komunikáciu, navigáciu, monitorovanie životného prostredia  a celkový rozvoj inovatívnych technológií a vedeckých poznatkov.

Európska komisia zohráva svoju úlohu najmä v tom zmysle, že upozorňuje jednotlivé európske štáty na problematiku vesmíru a vesmírnych aktivít a na výzvy, ktoré je potrebné napĺňať. Na základe návrhu českého predsedníctva sa tento rok na pôde EÚ otvára téma prepojenia vesmírneho výskumu a inovácií. 

Zbližovanie ESA a EÚ umožňuje európskym štátom neobmedzený prístup k službám a prínosom vyplývajúcich z vesmírnych aktivít. Najdôležitejším projektmi, na ktorých sa podieľajú ESA a EÚ sú navigačný systém „GALILEO“ a globálny monitoring životného prostredia a bezpečnosti (ďalej len „GMES“), ktorého významnou zložkou je globálny monitoring životného prostredia  a bezpečnosti prostredníctvom satelitov. 

ESA a EÚ ďalej zbližuje zásadný dokument, ktorý bol schválený na Rade pre konkurencieschopnosť EÚ dňa 26.9.2008 s názvom „Budúcnosť európskej vesmírnej politiky“. Dokument počas niekoľkých zasadnutí Skupiny na vysokej úrovni pre vesmírnu politiku vypracoval Spoločný sekretariát ESA a Európskej komisie. Základnou víziou dokumentu je etablovanie EÚ ako svetového vodcu v oblasti vesmírneho výskumu.

Dokument sa zameriava na tieto problémy: 
•	vízia Európy vo vesmíre, 
•	terajšie priority v oblasti vesmíru (kladie sa dôraz najmä na čo najskoršiu realizáciu projektov GALILEO a GMES), 
•	nové priority v rámci európskej vesmírnej politiky (vesmír a klimatické zmeny,    príspevok k Lisabonskej stratégii,  vesmír a bezpečnosť, výskum vesmíru.).

2.	Formy spolupráce s ESA

Formy spolupráce s ESA možno rozdeliť do 3 skupín (etáp).
 
Prvou  je etapa, počas ktorej sa uskutočňujú rokovania smerujúce k podpisu dohody o spolupráci ( Cooperation Agreement), na základe ktorej potom dochádza k výmene skúseností medzi oboma stranami. Z dohody nevyplývajú pre spolupracujúce štáty žiadne povinné finančné záväzky. Hlavným cieľom spolupráce SR s ESA v tejto etape je výmena informácií a odborníkov a účasť na vzdelávacích aktivitách ESA, čo prispeje k rozvoju vzdelanosti v oblastiach vesmírneho výskumu uvedených v úvode. Odborníci zo spolupracujúcej krajiny, teda zo SR, sa podľa Dohovoru ESA môžu konkrétne zúčastňovať na vzájomnej výmene informácií, školiacich programoch ESA, výmene výskumných pracovníkov a spolupracovať pri organizovaní seminárov ESA a podobných podujatí. Počas tejto etapy sa zistí skutočný záujem organizácií výskumu, vývoja a podnikateľov zo SR o účasť na aktivitách z oblasti vesmírneho výskumu a technológií. 

Druhou etapou je účasť krajiny v Programe pre spolupracujúce európske krajiny. Hlavným cieľom tohto programu je pripraviť štát na vstup do ESA, resp. podporovať užšiu spoluprácu s ESA.  Od štátu sa očakáva finančný príspevok asi 1 mil. eur ročne, pričom tieto prostriedky zostávajú alokované v rozpočte pristupujúcej krajiny. Musia však byť účelovo viazané na podporu  účasti organizácií v programoch ESA. 

Treťou etapou je pristúpenie k medzivládnemu Dohovoru o založení Európskej vesmírnej agentúry, čo znamená plnohodnotné členstvo v ESA. Členský príspevok sa vypočítava na základe počtu členov ESA a výšky ich HDP. V prípade Slovenskej republiky by mohol činiť asi 2 – 3 mil. eur ročne. Taktiež je potrebné uhradiť jednorazový vstupný poplatok vo výške 1 mil. eur.     

3. Súčasný stav a návrh ďalšej spolupráce Slovenskej republiky s ESA 

Listom generálneho riaditeľa Sekcie vedy a techniky Ministerstva školstva SR bol oslovený generálny riaditeľ ESA s cieľom oznámiť záujem Slovenska o nadviazanie oficiálnej spolupráce s ESA. Na základe tohto listu sa dňa 10. decembra 2008 v Bratislave uskutočnilo rokovanie delegácie ESA so zástupcami Ministerstva školstva SR, ďalších zodpovedajúcich ministerstiev a s odborníkmi z vysokých škôl, Slovenskej akadémie vied, rezortných výskumných organizácií a zástupcov priemyslu z príslušných oblastí súvisiacich s vesmírnym výskumom, aby slovenskí odborníci prezentovali oblasti možnej spolupráce s ESA.

Z tohto rokovania vyplynula obojstranná vôľa k nadviazaniu oficiálnej spolupráce, ktorá by sa mala uskutočňovať na základe dohody o spolupráce ( Cooperation Agreement). Táto dohoda o spolupráci umožní SR vstúpiť do 1. etapy spolupráce. Slovenská republika má zatiaľ záujem (aj vzhľadom na vysoké finančné nároky, ktoré sú spojené s účasťou v 2. a 3. etape spolupráce) o spoluprácu s ESA len v 1. etape. Na základe výsledkov záujmu organizácií výskumu a vývoja a podnikateľov zo SR o spoluprácu s ESA v tejto etape, bude predložené vláde SR na rozhodnutie, či SR vstúpi do 2. etapy a potom do 3. etapy spolupráce s ESA.

Na základe dohody o spolupráci medzi vládou SR a ESA by sa slovenskí odborníci mohli zúčastňovať vzájomnej výmeny informácií, školiacich programov ESA, výmeny výskumných pracovníkov a spolupracovať pri organizovaní seminárov ESA a podobných podujatí. Z dohody nevyplývajú pre SR žiadne finančné záväzky.

Zoznam potenciálnych slovenských organizácií výskumu a vývoja, ktoré sa môžu zapojiť do výmeny informácií a školení v oblasti vesmírneho výskumu a vývoja je uvedený v Prílohe 1 k tomuto materiálu.  

Na základe schválenia materiálu vo vláde bude vytvorená Komisia pre účasť Slovenskej republiky na spolupráci s  Európskou vesmírnou agentúrou (ďalej len „komisia“), ktorá bude poradným orgánom Ministerstva školstva Slovenskej republiky pre zabezpečovanie spolupráce  Slovenskej republiky s ESA. V Prílohe 2 k tomuto materiálu sa nachádza návrh štatútu komisie.   

Vzhľadom na to, že problematika vesmírneho výskumu je interdisciplinárna a jeho výsledky sú využiteľné v oblastiach uvedených  v úvode tohto materiálu, bude táto komisia pozostávať zo zástupcov tých ministerstiev, ktorých sa problematika vesmírneho výskumu a vesmírnych technológií dotýka, zo zástupcov organizácií výskumu a vývoja sektora vysokých škôl, štátneho sektora (vrátane Slovenskej akadémie vied), podnikateľského sektora a zástupcov priemyslu. Členov komisie vymenuje minister školstva SR.

4. Predbežné finančné náklady spojené s aktivitami v rámci spolupráce Slovenskej republiky a ESA 

V rámci prvej etapy spolupráce (ktorá začne plynúť podpísaním Dohody o spolupráci SR a ESA) nevzniká povinnosť platiť členský príspevok. Je však potrebné počítať s nákladmi asi 50 000 eur ročne na:
•	zabezpečenie účasti slovenských odborníkov z organizácií výskumu a vývoja a podnikateľskej sféry na výmene informácií, v školiacich programoch ESA, v programoch výmeny výskumných pracovníkov, pri spoluorganizovaní seminárov ESA a v podobných podujatiach,
•	zahraničné pracovné cesty slovenských expertov na rokovanie orgánov ESA, 
•	prijatie expertov ESA na Slovensku.

5.Záver

Vesmírny sektor je hnacia sila a katalyzátor partnerstva pre rast a zamestnanosť. Predstavuje svetový objem trhu vo výške 90 mld. eur s rastom 7% ročne. Podiel európskych spoločností  vo vesmírnom sektore predstavuje 40% komerčných trhov s výrobou a vysielaním satelitov a so satelitnými službami.

Pre potreby Slovenska je dôležité zapojenie sa do spolupráce s ESA najmä z dlhodobého hľadiska, pretože rovnako ako v okolitých krajinách je potrebné sústrediť sa na  dosiahnutie pokroku a maximálneho využitia schopností kvalifikovanej pracovnej sily vo výrobách s nízkou energetickou a materiálovou náročnosťou a ekologickou záťažou.

Účasť SR na spolupráci ESA:
–	prispeje k rozvoju príslušných oblastí vedy a techniky a príslušných odvetví priemyslu nakoľko vesmírne aktivity majú strategický význam a sú v nich obsiahnuté najprogresívnejšie výsledky vedy a techniky,
–	prinesie motiváciu pre mladú generáciu, vyplývajúcu z nových výziev v rámci výskumu a vývoja, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou vesmírnych aktivít aj na Slovensku.