Informácia o priebehu a výsledkoch stretnutia predsedov vlád krajín višegrádskej skupiny a Beneluxu v Luxemburgu,  5. decembra 2001

	Na pozvanie predsedu vlády Luxemburského veľkovojvodstva Jeana-Claudea Junckera sa v Luxemburgu 5. decembra 2001 stretli predsedovia vlád krajín V4 - predseda vlády Slovenskej republiky Mikuláš Dzurinda, predseda vlády Českej republiky Miloš Zeman, predseda vlády Poľskej republiky Leszek Miller a predseda vlády Maďarskej republiky Viktor Orbán s predsedami vlád krajín Beneluxu - predsedom vlády Luxemburského veľkovojvodstva Jeanom-Claudeom Junckerom, predsedom vlády Belgického kráľovstva Guyom Verhofstadtom a predsedom vlády Holandského kráľovstva Wimom Kokom. Počas podujatia sprevádzali predsedov vlád okrem českej a belgickej strany ministri zahraničných vecí.

Charakter stretnutia:

	Luxemburgská schôdzka bola prvým stretnutím predsedov vlád krajín višegrádskej skupiny a krajín Beneluxu. Jej cieľom bolo položenie základov budúcej spolupráce medzi V4 a Beneluxom, výmena názorov na problematiku budúcnosti EÚ so zameraním sa na otázky Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, konštitučného procesu v EÚ, úlohy národných parlamentov, Charty základných práv a zvýšenia záujmu občanov o záležitosti Únie, ako aj diskusia o medzinárodnej situácii po 11. septembri.

Výsledky rokovaní:

	V úvode plenárneho rokovania, ktoré bolo ťažiskom stretnutia, sa predsedovia vlád zaoberali otázkou prípravy summitu Európskej rady v Laekene v decembri 2001, o ktorom informoval predseda vlády Belgického kráľovstva G. Verhofstadt. Summit v Laekene by sa mal v úvodnej časti venovať rozširovaniu EÚ, ktoré sa bude opierať o strategickú správu EK. Od summitu sa očakáva definitívne schválenie návrhu, aby kandidátske krajiny boli rovnoprávne zapojené do Konventu pre prípravu MVK v roku 2004. Vzhľadom na zmenenú medzinárodnú situáciu po 11. septembri sa summit bude zaoberať aj otázkou medzinárodných vzťahov a problematikou súčasného medzinárodno-politického postavenia EÚ. V tejto súvislosti belgický predseda vlády  poďakoval krajinám V4 za spontánnu podporu záverov EÚ v otázkach terorizmu. V diskusii o Spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike, ktorá bude ďalším významným bodom agendy summitu, G. Verhofstadt potvrdil nevyhnutnosť definovania úlohy EÚ a NATO v bezpečnostnej oblasti a vyjadril nádej, že sa ich vzájomný vzťah podarí bližšie konkretizovať v pripravovanej Deklarácii v Laekene, keďže dnes už jeho zahrnutiu do Deklarácie nebráni blokovanie zo strany Turecka. Osobitná kapitola bude venovaná práci Konventu pre prípravu MVK 2004, jeho zloženiu, cieľom a formám práce. Dôležitým bodom programu summitu v Laeken bude spoločná politika v oblasti 3. piliéra EÚ a v jeho rámci azylová a migračná politika. Samostatná kapitola venovaná príprave Sociálno-ekonomického summitu v Barcelone sa bude zaoberať predovšetkým problémovými bodmi predchádzajúceho summitu v Lisabone. Spomínaná Deklarácia o budúcnosti EÚ, ktorá by mala byť podpísaná v Laekene bude zahrňovať analýzu budúcej rozšírenej Únie, bude sa venovať Konventu pre prípravu MVK 2004, pričom v nej budú zahrnuté otázky, ktoré budú Konventu položené v marci 2002, bude sa zaoberať problematikou optimálneho rozdelenia kompetencií medzi národné štáty a Úniu, šírenia politických nástrojov, transparentnosti procesov v EÚ a vývoja európskych inštitúcií (tvorba európskej ústavy).

	V diskusii o budúcnosti EÚ predseda vlády Maďarska V. Orbán, ako predstaviteľ predsedníckej krajiny V4 informoval prítomných o cieli stretnutia premiérov v Luxemburgu, ktorým je odštartovanie spolupráce medzi oboma zoskupeniami a potvrdil význam diskusie o rozšírení a budúcom usporiadaní EÚ pre krajiny V4, keďže višegrádska skupina má taktiež záujem prispieť k budovaniu Európy a aktívne sa podieľať na diskusii o jej budúcom vývoji. Zároveň vyzdvihol význam aktivít krajín Beneluxu pri vytváraní celkového imidžu Únie. Predseda vlády ČR M. Zeman počas rokovaní pripustil, že by bolo nerozumné v Laekene vymenovať krajiny, ktoré budú v roku 2004 začlenené do Únie, avšak súčasne zdôraznil potrebu motivovania kandidátskych krajín a v tejto súvislosti navrhol vyzvať Španielsko, ako budúcu predsednícku krajinu, na vypracovanie prístupových zmlúv. Predseda vlády SR M. Dzurinda náväzne informoval o nedávnom stretnutí s predsedom vlády Španielska J.-M. Aznarom, počas ktorého španielska strana prejavila záujem o vypracovanie prístupových zmlúv už počas španielskeho predsedníctva, čo je možné považovať za silnú motiváciu pre kandidátske krajiny. Poľský predseda vlády uviedol, že kandidátske krajiny vkladajú nádeje do summitu v Laekene v očakávaní potvrdenia  roku 2004 ako termínu rozširovania, ktorý už nebude spochybnený.

	Krajiny Beneluxu znovu potvrdili záujem o spoluprácu s krajinami V4, ich plnú podporu v prístupovom procese, ako aj  záujem Beneluxu na efektívnom a hladkom priebehu rozširovania EÚ. Holandský predseda vlády W. Kok vyzdvihol dôležitosť konkurencieschopnosti EÚ a vyjadril presvedčenie, že európske krajiny budú spoločne oveľa silnejšie ako jednotlivé národné štáty. Belgický predseda vlády G. Verhofstadt v tejto súvislosti zdôraznil potrebu urýchleného zahájenia činnosti Konventu pre prípravu MVK 2004, zahrnutia kandidátskych krajín do diskusií o budúcnosti EÚ a hľadania potrebného konsenzu pre riešenie aktuálnych otázok EÚ. 

	Poľský predseda vlády L. Miller sa venoval otázke Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Vyzdvihol význam solidarity po udalostiach z 11. septembra a ocenil úlohu EÚ v tejto novo vzniknutej situácii. V súvislosti s problematikou bezpečnosti bližšie rozviedol otázku budovania vonkajšej hranice EÚ, ktorá by podľa jeho názoru mala byť pevná, aj keď by nemala byť “železnou oponou” a vyzdvihol význam spolupráce medzi kandidátskymi krajinami a krajinami EÚ v tejto oblasti, keďže práve časť dnešnej hranice kandidátskych krajín bude v budúcnosti tvoriť vonkajšiu hranicu EÚ. Predsedovia vlád sa zhodli na nevyhnutnosti vtiahnutia Moskvy a Kyjeva do diskusie o Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike EÚ a opätovne sa vyslovili za presnejšie definovanie úlohy EÚ a NATO v  bezpečnostnej oblasti. Predseda vlády Holandska W. Kok zdôraznil význam zodpovednosti EÚ za stabilitu a bezpečnosť v Európe, pričom súčasný stav podľa jeho názoru nie je možné ani zďaleka označiť za ideálny a konštatoval, že na najbližšom summite NATO v Prahe by sa mala uskutočniť diskusia na tému rozdelenia úloh NATO a EÚ.

	Predseda vlády ČR M. Zeman sa bližšie zaoberal problematikou konštitučného procesu v EÚ a v tejto súvislosti zdôraznil potrebu inkorporácie Charty základných práv do budúcej Európskej ústavy. Podporil zároveň myšlienku posilnenia právomocí Európskej komisie a Európskeho parlamentu, nevylúčil ani možnosť vytvorenia európskej vlády a vzniku inštitútu európskeho prezidenta, skepticky sa však vyjadril k zavedeniu dvojkomorového európskeho parlamentu. Podporil myšlienku, aby národným štátom boli ponechané tie kompetencie, ktoré môžu vykonávať efektívnejšie ako Únia. Medzi kompetencie Únie by podľa neho mala spadať ekonomická politika, Spoločná obranná a zahraničná politika a ekologická politika. M. Zeman sa taktiež vyslovil za zakotvenie Európskeho sociálneho modelu do Ústavy EÚ. V súvislosti so situáciou po 11. septembri zdôraznil nevyhnutnosť posilnenia právomocí policajných zložiek v rámci Spoločnej obrannej a zahraničnej politiky. 

	Nutnosť zjednotenia zmlúv a význam konštitučného procesu v EÚ zdôraznil aj belgický predseda vlády G. Verhofstadt, ktorý zároveň ocenil pokrok, ktorý sa v poslednom období v tejto oblasti dosiahol. Vyzdvihol význam inkorporácie Charty základných práv do Ústavy, nakoľko bez nej by nebolo možné hovoriť o Ústave. 

	V závere rokovania sa predsedovia vlád venovali problematike straty záujmu občanov o záležitosti únie a viedli diskusiu na tému priblíženia Únie občanom. Ministerka zahraničných vecí  Luxemburska L. Polferová v tejto súvislosti navrhla zvýšenie zainteresovanosti národných parlamentov na budovaní EÚ vytvorením druhej komory EP, ktorá by reprezentovala národy. Predseda vlády Poľska L. Miller označil vytvorenie 2. komory európskeho parlamentu za zaujímavú iniciatívu, pričom sa súčasne vyslovil za posilnenie jeho kontrolnej úlohy.
	
	Predsedovia vlád na záver tlačovej konferencie prijali spoločné komuniké, v ktorom podporili záujem o zbližovanie krajín V4 a Beneluxu a ich užšiu spoluprácu, nakoľko táto je plne v súlade s historickým procesom zjednocovania európskeho kontinentu, založeného na rozširovaní EÚ a NATO. Prezentovali svoje stanoviská k budúcnosti Európskej únie, vyjadrili podporu konštitučnému procesu v EÚ, potvrdili dôležitosť zapojenia krajín V4 do diskusie o budúcnosti EÚ a do práce Konventu pre prípravu MVK 2004, zdôraznili nutnosť úspešného zavŕšenia procesu rozširovania pre budúcnosť EÚ. Predsedovia vlád sa vyslovili za pokračovanie neformálnej a pravidelnej výmeny názorov v oblastiach spoločného záujmu a prehĺbenie politického dialógu medzi krajinami V4 a Beneluxu na úrovni ministrov a na pracovných úrovniach s cieľom priblíženia pozícií v otázkach zahraničnej a bezpečnostnej politiky a otázkach súvisiacich s budúcnosťou EÚ. Dohodli sa zároveň na uskutočnení stretnutia expertov v priebehu roku 2002 za účelom bližšieho identifikovania oblastí budúcej spolupráce.

Závery:
	
	Stretnutie predsedov vlád V4 a Beneluxu malo pre višegrádske krajiny mimoriadny zahranično-politický význam, keďže išlo o prvé stretnutie medzi týmito dvomi skupinami členských a kandidátskych krajín EÚ a uskutočnilo sa krátko pred zasadnutím Európskej rady v Laekene na záver belgického predsedníctva v EÚ. 

-  Stretnutie potvrdilo narastajúcu medzinárodnú prestíž višegrádskej skupiny a jej akceptáciu krajinami Európskej únie.

-  Predsedovia vlád prediskutovali otázky týkajúce sa budúcnosti Európskej únie. 

- Boli vytvorené predpoklady pre rozvoj intenzívnej spolupráce medzi krajinami V4 a krajinami Beneluxu, ktorá napomôže príprave krajín V4 na vstup do EÚ a posilní perspektívne partnerské vzťahy, ktoré sa uplatnia v rámci budúcej rozšírenej Únie. 
	
- Počas pracovnej večere predseda vlády SR M. Dzurinda navrhol partnerom uskutočniť nasledujúce stretnutie predsedov vlád krajín V4 a Beneluxu v máji 2002 na Slovensku.