Informácia
o stave bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, vývoji pracovnej úrazovosti, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce v SR za oblasť hlavného dozoru štátnej banskej správy SR za rok 2008

1.	Úvod
Ústava Slovenskej republiky zaručuje zamestnancom právo na spravodlivé a uspokojujúce pracovné podmienky. Súbor všeobecne záväzných právnych predpisov, najmä Zákonník práce, zákon č. 124/2006 Z.z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v oblasti pôsobnosti orgánov štátnej banskej správy zákon SNR č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov, vytvárajú a podrobne upravujú zákonné podmienky vykonávania práce zaručujúce zamestnancom v potrebnej miere najmä ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci. Systémom zákonných opatrení sa u zamestnávateľov sleduje vytváranie a udržiavanie takých pracovných podmienok, ktoré okrem iného zaistia pri práci bezpečnosť a ochranu života a zdravia zamestnancov, ale aj bezpečnosť prevádzky. 
Len dôsledné dodržiavanie predpisov a plnenie osobitných úloh v oblasti ochrany zdravia zamestnancov a bezpečnosti prevádzky zamestnávateľmi, ako aj zamestnancami, v súčinnosti s aktívnou odbornou kontrolou orgánov dozoru spojenou s dôsledným vyžadovaním plnenia povinností vyplývajúcich zo všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky, môže viesť k ekonomickému, ako aj sociálnemu rozvoju organizácií a splneniu zámerov prijatých v oblasti znižovania úrazovosti v Slovenskej republike. Tento zámer je jednoznačne deklarovaný v Koncepcii bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012, ktorá bola schválená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 114 z 20. februára 2008.

2.	Orgány dozoru
Pri vykonávaní banskej činnosti, činnosti vykonávanej banským spôsobom, ako aj pri výrobe a používaní výbušnín na trhacie a ohňostrojné práce, vykonávajú hlavný dozor orgány štátnej banskej správy, a to Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky, Hlavný banský úrad a obvodné banské úrady Slovenskej republiky. Ich kompetencie sú podrobne upravené v § 39, § 39a, § 40 a v § 41 zákona SNR č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení zákona SNR č. 499/1991 Zb., zákona NR SR č. 154/1995 Z. z., zákona č. 58/1998 Z.z., zákona č. 533/2004 Z.z. a zákona č. 577/2007 Z.z (ďalej len „zákon SNR č. 51/1988 Zb.“), ako aj v zákone č. 124/2006 Z.z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 124/2006 Z. z.“).
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky, ako ústredný orgán štátnej správy riadi výkon štátnej banskej správy, zabezpečuje a koordinuje v súčinnosti s ostatnými ústrednými orgánmi Slovenskej republiky úlohy medzinárodnej spolupráce v oblasti pôsobnosti štátnej banskej správy, rozhoduje o odvolaniach vo veciach, v ktorých v prvom stupni rozhodol Hlavný banský úrad.
Hlavný banský úrad a obvodné banské úrady, ako orgány hlavného dozoru, vykonávajú hlavný dozor nad dodržiavaním zákona č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení neskorších predpisov, zákona SNR č. 51/1988 Zb. a predpisov vydaných na ich základe a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak upravujú ochranu a využívanie ložísk nerastov, bezpečnosť prevádzky, zabezpečenie chránených objektov a záujmov pred účinkami banskej činnosti, výučbu strelmajstrov, technických vedúcich odstrelov, odpaľovačov ohňostrojov, pyrotechnikov a predavačov pyrotechnických výrobkov, ako aj výrobu a používanie výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce, bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, bezpečnosť technických zariadení, požiarnu ochranu v podzemí a pracovné podmienky, v organizáciách pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom a pri výrobe, používaní a tranzite výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce. Sú tiež orgánmi dohľadu podľa zákona č. 264/1999 Z.z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ako aj orgánmi, ktoré v súčinnosti s Inšpekciou životného prostredia Slovenskej republiky vykonávajú štátnu správu na úseku prevencie závažných priemyselných havárií podľa zákona č. 261/2002 Z.z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v úplnom znení (ďalej len „zákon č. 261/2002 Z.z.“). Taktiež sú kontrolnými orgánmi podľa § 37a zákona č. 163/2001 Z. z. o chemických látkach a chemických prípravkoch v znení neskorších predpisov, ako aj orgánmi štátnej správy na úseku nakladania s ťažobným odpadom podľa § 17 písm. f) zákona č. 514/2008 Z. z. o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Miestna príslušnosť obvodných banských úradov je vymedzená v § 1 vyhlášky Ministerstva hospodárstva SR č. 333/1996 Z.z., ktorou sa ustanovujú obvody pôsobnosti jednotlivých obvodných banských úradov.

3.	Ciele, úlohy a priority dozorného orgánu v danom roku	
Jednou z hlavných úloh orgánov štátnej banskej správy v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky je presadzovanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a pracovných podmienok v organizáciách pri vykonávaní banskej činnosti, činnosti vykonávanej banským spôsobom, ako aj pri výrobe a používaní výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce podľa kompetencií vymedzených zákonom SNR č. 51/1988 Zb. Hlavným cieľom pôsobenia orgánov štátnej banskej správy v tejto oblasti je v súlade so zákonnými kompetenciami vyžadovaním dodržiavania platných právnych predpisov zamestnancami, ako aj zamestnávateľmi, presadiť vytváranie a udržiavanie zákonných podmienok vykonávania práce, ktoré zamestnancom v potrebnej miere zaručia najmä ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci.
Hlavný banský úrad a obvodné banské úrady majú každoročne okrem plnenia štandardných úloh v pláne hlavných úloh v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky stanovené aj osobitné úlohy. Tieto úlohy každoročne stanovuje Hlavný banský úrad na základe návrhov jednotlivých obvodných banských úradov podľa aktuálnych poznatkov z výkonu hlavného dozoru. Plneniu hlavných úloh je s ohľadom na ich aktuálnosť venovaná osobitná pozornosť. V roku 2008 medzi najvýznamnejšie úlohy patrili:
a)	účelové prehliadky v súčinnosti so Slovenskou obchodnou inšpekciou zamerané na nadobúdanie, uskladňovanie a predaj pyrotechnických výrobkov,
b)	špecializované prehliadky zamerané na aplikáciu ustanovení zákona  č. 124/2006 Z. z. v nadväznosti na NV SR č. 392/2006 Z. z. vydaného podľa tohto zákona,
c)	prehliadky vo vybraných organizáciách, ktoré vykonávajú banskú činnosť v podzemí zameranú na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a bezpečnosť prevádzky pri zabezpečení a likvidácii vyrúbaných priestorov,
d)	kontrolu dodržiavania podmienok rozhodnutí úradov o povolení likvidácie sond  v dobývacích priestoroch určených na dobývanie ropy a zemného plynu,
e)	kontrolu poúrazových opatrení v úradnom obvode nariadených vedúcim vyšetrovania pri vyšetrovaní závažných pracovných úrazov v roku 2006 a 2007,
f)	kontrolu havarijných plánov, ako aj
g)	kontrolu vykonávania činností odborne spôsobilými pracovníkmi, najmä pokiaľ ide o činnosti na vyhradených technických zariadeniach.

Predmetom osobitných špecializovaných kontrol bol výkon trhacích prác, stav prevádzkovaných technických zariadení a aktuálnosť a vyhotovenie prevádzkovej dokumentácie. V súlade so zákonom č. 261/2002 Z. z. obvodné banské úrady sa aktívne zúčastňovali pri vykonávaní koordinovaných kontrol na úseku prevencie závažných priemyselných havárií v dozorovaných organizáciách. Koordinované kontroly boli vykonávané podľa plánu koordinovaných kontrol podnikov na rok 2008, ktorý po prerokovaní s príslušnými orgánmi schválila Slovenská inšpekcia životného prostredia.

4.	Subjekty kontrolované dozorným orgánom
Tak, ako v minulosti, aj v roku 2008 bola pri kontrolnej činnosti najväčšia pozornosť venovaná organizáciám zamestnávajúcim do 49 zamestnancov. Takýchto organizácií (subjektov) bolo kontrolovaných 343 (v roku 2007 – 301) čo je takmer 63 % (v roku 2007 – 55 %) z celkového počtu kontrolovaných subjektov.
Pri výkone hlavného dozoru Hlavným banským úradom a obvodnými banskými úradmi bolo v roku 2007 kontrolovaných celkom 547 subjektov, čo je takmer rovnako ako v roku 2007 (549 subjektov). Udržanie počtu kontrolovaných subjektov bol čiastočne dôsledkom zvyšovania dopytu po stavebných materiáloch, najmä drveného kameniva a čiastočne dôsledkom zvyšovania počtu výkonov pri iných činnostiach vyplývajúcich z rozširovania kompetencií orgánov štátnej banskej správy. Počty kontrolovaných subjektov v členení podľa právnej formy a počtu zamestnancov sú uvedené v tabuľke č. 1 prílohy tejto správy, z ktorej jednoznačne vyplýva, že dominantnou právnou formou sú akciové spoločnosti a spoločnosti s ručeným obmedzením.

5.	Zistený stav v subjektoch kontrolovaných dozorným orgánom
V roku 2008 bolo v kontrolovaných subjektoch vykonaných v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (ďalej len „BOZP“) celkom 1 561 výkonov, čo je o 251 viac ako v roku 2007, čo predstavuje nárast takmer o 20 %. Vývoj počtu dozorných výkonov uvádza graf na nasledujúcej strane.
Pri výkone hlavného dozoru bolo pri previerkach stavu BOZP zistených 423 nedostatkov. Oproti roku 2007 sa počet zistených nedostatkov znížil o 136, čo je pokles takmer o 25 %. Prehľad dozorných výkonov, porušení predpisov podľa objektov a podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností (OKEČ) sú špecifikované v tabuľkách č. 2, 3 a 4 prílohy tejto správy. Vykázaný nižší počet zistených nedostatkov súvisí s rastúcou zodpovednosťou v oblasti zaistenia bezpečnosti práce a prevádzky v dozorovaných organizáciách, ako aj stabilizáciou podnikateľských subjektov vykonávajúcich činnosti v dozorovanej oblasti. V kontexte zvýšeného počtu výkonov predstavuje táto situácia jednoznačný trend zlepšovania situácie v oblasti BOZP a je dôkazom úspešnosti zvyšovania intenzity inšpekčnej činnosti.

6.	Najzávažnejšie zistenia dozorného orgánu v kontrolovaných subjektoch
Tak, ako v roku 2007, aj v roku 2008 k najzávažnejším zisteným nedostatkom patria nedostatky zistené v oblasti dodržiavania predpisov upravujúcich bezpečnosť práce a prevádzky pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom pri dobývaní ložísk úžitkových nerastov, nedostatky v prevádzkovej dokumentácii ako aj v dokumentácii pri prevádzkovaní vyhradených technických zariadení, zabezpečovaní objektov alebo pracovísk podľa predpisov na zaistenie bezpečnosti práce a prevádzky ako aj nedostatky pri používaní výbušnín na trhacie práce (aj používanie výbušnín, ktoré neboli pre trhacie práce povolené). 
Najzávažnejšie zistenia nedostatkov boli v oblasti používania pracovných prostriedkov, kde bolo zistené, že organizácie nevenujú dostatočnú pozornosť kontrolám pracovných prostriedkov, osobitným nebezpečenstvám pri používaní pracovných prostriedkoch, ako aj oboznamovaniu a informovaniu zamestnancov o spôsobe používania pracovných prostriedkov. V oblasti elektro najčastejšie zisteným nedostatkom bolo nevykonávanie revízií elektrických spotrebičov a elektrického ručného náradia, opatrenia vo veci prvej pomoci pri zásahu elektrickým prúdom, chýbajúce oprávnenia na činnosť na vyhradených elektrických zariadeniach a chýbajúce osobné ochranné pracovné prostriedky.
V jednom prípade bolo dokonca zistené, že organizácia vykonávala banskú činnosť bez príslušného povolenia.
Väčšina zistených nedostatkov v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky vyplýva z nedostatočnej praxe, ako aj odborného vzdelania zamestnancov, ktoré v jednom prípade viedli dokonca k smrteľnému úrazu.

7.	  Nápravné opatrenia dozorného orgánu
 Za účelom zabezpečenie nápravy - odstránenia zistených nedostatkov - banský inšpektori v súlade so zákonnými kompetenciami už počas inšpekčných prehliadok, prípadne vyšetrovania mimoriadnych udalostí vykonávajú príslušné zákonné opatrenia priamo na mieste v kontrolovaných subjektoch tým, že vydaním záväzného príkazu nariaďujú technické a organizačné opatrenia. V nevyhnutných prípadoch, pri ktorých došlo k zrejmému a bezprostrednému ohrozeniu verejného záujmu, najmä bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, bezpečnosti prevádzky a technických zariadení a ktoré nebolo možné ihneď na mieste odstrániť, bolo banskými inšpektormi priamo na mieste nariadené zastavenie prevádzky, alebo jej časti, prípadne konkrétnych technických zariadení, a to v nevyhnutnom rozsahu až do odstránenia nedostatkov. V osobitných prípadoch orgány dozoru – obvodné banské úrady na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky nariaďovali vykonanie nevyhnutných opatrení na odstraňovanie zistených nedostatkov vydaním rozhodnutia úradu. 
Prehľad rozhodnutí podľa druhu vo veci zákazu prevádzky strojných zariadení vydaných orgánmi štátnej banskej správy je uvedený v tabuľke č. 6 prílohy tejto správy. Z prehľadu vyplýva, že počet rozhodnutí v roku 2008 na tomto úseku sa oproti roku 2007 veľmi nezmenil, avšak až 3-násobne stúpol počet zákazu používania technológií a činností, ako aj prác bez oprávnenia. 

8.	Sankčné opatrenia dozorného orgánu
Súčasťou nápravných opatrení boli aj sankčné opatrenia orgánov hlavného dozoru. V súvislosti s porušovaním predpisov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky pri vykonávaní činností podliehajúcich hlavnému dozoru orgánov štátnej banskej správy boli ukladané sankcie. 
Jednotlivcom bolo uložených len 42 blokových pokút (oproti 102 blokovým pokutám v roku 2007) a len 6 pokút v správnom konaní (oproti 16 pokutám v roku 2007) v celkovej výške  49 300 Sk (oproti 237 000 Sk v roku 2007). 
Organizáciám bolo uložených v správnom konaní len 21 pokút v celkovej výške 1 528 000 Sk (oproti 36 pokutám vo výške 4 047 000 Sk v roku 2007). Aj túto skutočnosť je možné považovať za potvrdenie záverov uvedených v kapitole 5. vo veci zlepšovania stavu v oblasti BOZP.
Prehľad o uložených pokutách s porovnaním s rokom 2007 je v tabuľke č. 5 prílohy tejto správy. 
Organizáciám bolo v priebehu roku 2008 odobraté celkom 17 oprávnení pre vykonávanie činnosti. Okrem toho v roku 2008 rozhodnutím orgánu hlavného dozoru bola v 6-tich prípadoch zakázaná prevádzka strojov a zariadení, v 2 prípadoch bolo zakázané používanie výrobných a prevádzkových priestorov, v 5-tich prípadoch bolo zakázané používanie technológie, činnosti a v 3 prípadoch bolo zakázané vykonávanie činnosti bez oprávnenia. 

9.	Stav a vývoj pracovných úrazov a chorôb z povolania
Vykonávanie činností v bezprostrednom styku s horninovým masívom v podzemí, ale aj na povrchu je spojené s neustálym rizikom ohrozenia a poškodenia zdravia v dôsledku úrazov a chorôb z povolania. Takáto práca je totiž sústavne vykonávaná v prostredí neustáleho rizika poškodenia zdravia zamestnancov v dôsledku neustáleho pôsobenia nepriaznivých vonkajších vplyvov ako je prašnosť, hluk, vibrácie, vlhkosť, teplo, chlad a iné. V dôsledku pôsobenia vonkajších nepriaznivých vplyvov, ktoré nie je možné v súčasnej dobe spoľahlivo vylúčiť, pretrváva zvýšené ohrozenie zdravia i života zamestnancov a tým aj k vyššiemu výskytu pracovných úrazov a chorôb z povolania. Na stav úrazovosti má nepriaznivý vplyv aj súčasný vývoj v spoločnosti, kedy sa povolania spojené s ťažobnou činnosťou stali neatraktívne. Stredné ako aj vysoké školy prestali vychovávať banských odborníkov, čo sa priamo prejavuje na znižovaní odbornej spôsobilosti zamestnancov a tým aj na zvyšovaní rizika ich ohrozenia v dôsledku pôsobenia vplyvov prostredia.
Vývoj pracovnej úrazovosti v roku 2008 možno v porovnaní s rokom 2007 považovať za mierne zlepšený. Je odrazom stavu kvality zamestnancov ako aj rizika práce v podzemných prevádzkach uholných ako aj neuholných baní, kde došlo v sledovanom období k prevažnému počtu registrovaných pracovných úrazov, ale aj zvýšenej inšpekčnej činnosti.
V roku 2008 došlo celkove len ku 2 smrteľným pracovným úrazom (oproti 5-tim v roku 2007) avšak stúpol počet prípadov  ťažkej ujmy na zdraví, a to z 12-tich prípadov v roku 2007 na 23 v roku 2008. Celkový počet všetkých evidovaných úrazov však klesol z 504 v roku 2007 na 415 v roku 2008. Celkom pri zohľadnení mierneho nárastu počtu zamestnancov v porovnaní s rokom 2007 možno stav úrazovosti považovať za mierne zlepšený. Odrážajú to aj údaje o úrazovosti, ktorá vyjadruje počet úrazov na 100 zamestnancov, keď oproti roku 2007 klesla úrazovosť tohto ukazovateľa z 4,85 na 3,75 v roku 2008. Významnejší je však celkový trend vývoja tohto ukazovateľa, ktorý trvalo klesá z hodnoty 6,73 v roku 2003 a je zrejmý z nasledujúceho grafu.

 Tento trend je síce potešiteľný, avšak v porovnaní s celorepublikovými hodnotami, ktoré v roku 2006 predstavovali hodnotu 0,68, je to až 5,5 násobne vyššia hodnota úrazovosti. Je to ovplyvnené samotným charakterom vykonávanej činnosti, ale vždy bude snahou túto hodnotu znižovať tak, ako to ukladá aj  Koncepcia BOZP v SR na roky 2008 až 2012. Ak vezmeme v úvahu východiskový rok 2006, potom ukazovateľ úrazovosti klesol z 5,02 na 3,75, čo už teraz predstavuje pokles o  25 % do roku 2012.
Vývoj pracovnej úrazovosti je uvedený v priložených tabulkách č. 7, 8, 9, 10, 12 a 13. Počet nových chorôb z povolania v porovnaní s rokom 2007 významne klesol, a to z 234 na 56. Tento stav je možné pripísať významnej modernizácii mnohých úpravárenských prevádzok, ktoré hlavne v posledných rokoch prešli rozsiahlou rekonštrukciou.  Vývoj pracovnej úrazovosti a chorôb z povolania je uvedený v tabuľke č. 11 prílohy tejto správy. 
	
10.	Spolupráca dozorného orgánu
	Spolupráca v oblasti BOZP sa realizovala s Odborovým zväzom pracovníkov baní, geológie a naftového priemyslu SR, Slovenskou banskou komorou, Slovenskou baníckou spoločnosťou, Slovenskou spoločnosťou pre vŕtacie a trhacie práce, Slovenským ústavom technickej normalizácie, niektorými slovenskými testovacími centrami, v oblasti výbušnín a vyšetrovania závažných pracovných úrazov s krajskými a okresnými riaditeľstvami Policajného zboru SR, v oblasti predaja pyrotechnických výrobkov so Slovenskou obchodnou inšpekciou, pri vyšetrovní havárií a závažných pracovných úrazov s Kriminalistickým a expertíznym ústavom, v rámci konzultácií a prípravy vysokoškolsky vzdelaných odborníkov v oblasti baníctva s Technickou univerzitou – fakultou BERG v Košiciach a inými zložkami verejnej správy.
V súlade so zákonom č. 261/2002 Z.z. boli vykonávané koordinované kontroly na úseku prevencie závažných priemyselných havárií v podnikoch, na ktoré sa vzťahuje tento zákon v súčinnosti so Slovenskou inšpekciou životného prostredia Slovenskej republiky.

11.	Hodnotenie stavu ochrany práce v roku 2008 v SR
Z poznatkov získaných inšpekčnou činnosťou v roku 2008 vyplýva skutočnosť, že starostlivosť o BOZP nie je v popredí záujmu značného počtu preverovaných subjektov. Úroveň pracovných podmienok veľmi často odzrkadľuje ekonomické možnosti zamestnávateľov. Zamestnávatelia odôvodňujú neplnenie niektorých úloh v oblasti ochrany práce predovšetkým zlým ekonomickým stavom organizácie. Zistený stav je však aj dôsledkom nedostatočného právneho vedomia zamestnancov ako aj zamestnávateľov, ktorí dávajú väčší dôraz na odstraňovanie nedostatkov zistených orgánmi hlavného dozoru ako na vlastnú prevenciu. 
	Z poznatkov získaných pri inšpekcii práce a pri vykonávaní hlavného dozoru vyplýva, že starostlivosť o BOZP je zo strany zamestnávateľov často minimálna a formálna. Vytváranie vhodných pracovných podmienok pre zamestnancov a osobitne ochrana ich života a zdravia na pracovisku nie je pre viacerých zamestnávateľov prioritou, ani potrebou. V niektorých prípadoch prevláda nezáujem zamestnávateľov o zabezpečovanie uspokojivých pracovných podmienok a uprednostňovanie hospodárskych a obchodných záujmov. Platí to najmä v prípade malých zamestnávateľov a u samostatne podnikajúcich fyzických osôb. Vyskytujú sa nebezpečné pracovné postupy, zlá organizácia práce, nebezpečné zariadenia a rizikové práce, pri ktorých sa častejšie vyskytujú prípady porušenia zdravia. Je len na pracovnej zdatnosti a šikovnosti zamestnancov ako bezpečne vykonajú svoju prácu.
Výsledkom takého prístupu je chýbajúci systémový prístup k problematike BOZP, nízka pozornosť sa venuje posudzovaniu rizík, spolupráca vedúcich zamestnancov a zamestnancov je často neuspokojivá a formálna, kvalita oboznamovania zamestnancov s problematikou BOZP je nedostatočná. Aktivity zamestnancov i zástupcov zamestnancov pre BOZP pri vyžadovaní a presadzovaní uspokojivých pracovných podmienok vrátane podmienok na zaistenie BOZP je limitovaná aj ich obavami o zamestnanie (chýba právna ochrana). Priamym dôsledkom z hľadiska BOZP sú nedostatočne zabezpečené a vybavené prevádzkové objekty, pracovné priestory a pracovné prostredie, nevyhovujúce stroje a technické zariadenia.
Pritom mnohé opatrenia na úseku BOZP, hlavne organizačné, sa dajú realizovať bez akýchkoľvek, resp. minimálnych finančných nákladov.
Je potrebné poukázať, že hospodárska kríza čiastočne zasiahla aj organizácie vykonávajúce banskú činnosť a činnosť vykonávaná banským spôsobom. Znižuje sa ťažba pre nedostatočný odbyt produkcie, tým je tvorba zisku nižšia a použité prostriedky na BOZP sú tiež nižšie. 
Ďalším problémom sú kvalifikovaní zamestnanci. Pri dnešnom rozvoji prác najmä v podzemí (výstavba tunelov, rast ťažby podzemným spôsobom, odliv hotových zamestnancov do zahraničia a pod.) takýto zamestnanci chýbajú. Stredné a vysoké školstvo nemá podporu od takýchto zamestnávateľov a neprodukuje kvalifikovaných perspektívnych zamestnancov. Na pozície sú prijímaní zamestnanci bez akýchkoľvek odborných znalosti a najmä bez skúsenosti v náročnom banskom prostredí a potom nastávajú krízové situácie.
Napriek zisteným nedostatkom možno v dozorovaných organizáciách s prevažujúcou zahraničnou kapitálovou účasťou pozitívne hodnotiť vážnosť, s akou popri riešení hospodárskych problémov pristupujú rovnocenne i k primeranému riešeniu problematiky bezpečnosti práce a prevádzky na všetkých úrovniach riadenia. Dôležitú úlohu tu zohráva aj neustále zvyšovanie technickej úrovne používaných technických zariadení.

12.	Opatrenia dozorného orgánu na zlepšenie stavu
Pre zlepšenie stavu ochrany práce v oblasti BOZP je v nasledujúcom období potrebné naďalej realizovať uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 114 z 20. februára 2008, ktorým sa schvaľuje „Koncepcia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v SR na roky 2008 – 2012“ a ktoré bolo rozpracované na podmienky výkonu hlavného dozoru. 
Hlavný banský úrad a obvodné banské úrady – orgány štátnej banskej správy vykonávajúce hlavný dozor podľa § 39 ods. 1 písm. a) a písm. b) zákona SNR č. 51/1988 Zb. musia pre zlepšenie stavu v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky v oblasti svojej pôsobnosti a s tým súvisiaceho 25% zníženia úrazovosti do roku 2012 zamerať výkon dozornej činnosti najmä na:
a)	dosiahnutie znalosti bezpečnostných predpisov u zodpovedných vedúcich zamestnancov v rozsahu potrebnom pre odborné a bezpečné riadenie vykonávanej činnosti,
b)	vyžadovanie dokonalej znalosti všetkých predpisov, technologických a pracovných postupov, ktoré sa vzťahujú na vykonávané činnosti,
c)	zabezpečenie včasnej informovanosti pri zmene predpisov, technologických postupov a pracovných podmienok,
d)	zabezpečenie znalosti rizík a pravidiel správania sa pri hroziacom riziku,
e)	vyžadovanie zvýšenej kontroly orgánmi odborného dozoru a odborné a personálne posilnenie týchto orgánov v dozorovaných organizáciách,
f)	vyžadovanie znalosti predpisov na zaistenie BOZP u zodpovedných vedúcich zamestnancov v rozsahu potrebnom na odborné riadenie bezpečného výkonu práce,
g)	venovanie zvýšenej pozornosti malým a stredne veľkým podnikom vo všetkých oblastiach BOZP,
h)	sledovanie a vyhodnocovanie vývoja úrazovosti a chorôb z povolania na každej úrovni a kontrolnú a poradenskú činnosť zamerať na oblasti a subjekty s nepriaznivým vývojom, navrhnúť potrebné opatrenia vrátane prípadných zmien v predpisoch,
i)	sústavné sledovanie pracovného prostredia a jeho zložiek, ktoré môžu ohroziť zamestnancov a včas prijímať potrebné opatrenia vrátane legislatívnych,
j)	podporu výučby o BOZP na stredných a vysokých školách,
k)	zvýšenú pozornosť bezpečnostným predpisom pri vykonávaní vstupných školení novoprijatých zamestnancov u rizikových skupín najmä u mladých zamestnancov ako aj tým, ktorí predtým nepracovali pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom,
l)	zabezpečenie pravidelnosti a odbornej úrovne opakovaných školení pri zohľadnení konkrétnych podmienok jednotlivých pracovísk,
m)	zvyšovanie právneho a spoločenského vedomia zamestnancov a zamestnávateľov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,
n)	dozor pri činnostiach v subjektoch, kde bolo pri doterajšej kontrolnej činnosti zistených najviac nedostatkov závažného charakteru,
o)	propagovanie vo verejnosti najnovších informácií z oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a uvádzanie nových predpisov do praxe s dôrazom na prevenciu vzniku pracovných úrazov a chorôb z povolania, zlepšovanie pracovných podmienok a na zvyšovanie kultúry práce,
p)	postupné dosiahnutie intervalu kontrol vykonávaných orgánmi hlavného dozoru u stálych pracovísk v roku 2012 minimálne jeden krát za rok a u ostatných pracovísk námatkove v organizácii jeden krát za šesť mesiacov,
q)	dôslednejšie využívanie sankčných opatrení pri opakovanom, prípadne častom porušovaní technologickej disciplíny a predpisov upravujúcich BOZP.

Zásadným spôsobom do plnenia týchto úloh však zasahujú finančné, materiálne a personálne možnosti Hlavného banského úradu a obvodných banských úradov, ktorými nie je možné dôsledne plniť všetky uložené úlohy. Napriek tomu, že v uvádzanom uznesení vlády ohľadom Koncepcie BOZP je na ústredných orgánoch, resp. priamo na ministroch jednotlivých rezortoch zodpovednosť za zabezpečenie financovania Koncepcie BOZP. Hlavný banský úrad nedostal v roku 2008 žiadne finančné prostriedky na realizáciu tejto koncepcie.
Za účelom zlepšenia stavu BOZP, a to najmä za účelom bezodkladného odstránenia zistených nedostatkov, boli vydané obvodnými banskými inšpektormi záväzné príkazy a obvodnými banskými úradmi boli vydané rozhodnutia a vyvodzované sankcie. V rámci zvyšovania povedomia o BOZP a znalosti predpisov zorganizovali obvodné banské úrady semináre a školenia, z ktorých napríklad na celoslovenskom seminári v júni 2008 vo Vysokých Tatrách sa zúčastnilo viac ako 200 zamestnancov dozorovaných organizácií.

13.	Činnosť dozorného orgánu 
13.1	  Personálne údaje
Plnenie úloh hlavného dozoru štátnej banskej správy v oblasti BOZP v roku 2008 zabezpečovalo 17 banských inšpektorov, z toho okrem vedúcich oddelení bezpečnosti (po jednom na 6-tich úradoch) to boli traja ústrední banskí inšpektori na Hlavnom banskom úrade a ôsmi obvodní banskí inšpektori na piatich obvodných banských úradoch. Oproti roku 2007 bol celkový priemerný počet banských inšpektorov vykonávajúcich hlavný dozor v oblasti BOZP nižší o jedného inšpektora. Na prijímanie nových zamestnancov v roku 2008 mali negatívny vplyv okrem nevýhodných platových podmienok aj ďalšie podmienky dané platným zákonom o štátnej službe a na viacerých miestach spomínaná zlá situácia vo výchove a vzdelávaní banských odborníkov na stredných a vysokých školách.
Uvedený stav je tak v rozpore s prioritou č. 6 Koncepcie BOZP v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012, ktorá hovorí o „...odbornom a početnom posilnení ľudských zdrojov na výkon inšpekcie za účelom navýšenia počtu dozorných aktivít, na zlepšenie fungovania a účinnosti dozorných orgánov a v záujme rozvoja ich preventívnych praktík...“. 
Takýto stav je taktiež v rozpore s úlohou F. 2 uvedenou v prílohe č. 1 koncepcie, podľa ktorej je potrebné: „Zabezpečiť zodpovedajúce finančné zdroje a podmienky na efektívny výkon inšpekcie práce, štátneho zdravotného dozoru a hlavného dozoru vo všetkých oblastiach v ich pôsobnosti vrátane odborného vzdelávania a primeraného finančného ohodnotenia inšpektorov práce, osôb vykonávajúcich štátny zdravotný dozor a hlavný dozor tak, aby bolo možné ich činnosť viac zamerať na preventívnu činnosť podľa odporúčaní SLIC a štandardov Spoločenstva.“ V akej oblasti by to štát mal zabezpečiť, ak nie v oblasti, v ktorej viac ako 5,5 násobne prevyšuje ukazovateľ úrazovosti celoštátny priemer? 

13.2	  Výkony v štátnej banskej správe
Prehľad počtu inšpekčných prehliadok vykonaných štátnou banskou správou za rok 2008 je uvedený v tabuľke č. 2 v prílohe tejto správy. V roku 2008 bolo v porovnaní s rokom 2007 vykonaných o 251 úkonov viac, čo poukazuje na snahu čo najviac zvýšiť podiel výkonu hlavného dozoru v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky.
Za súčasného personálneho a materiálneho zabezpečenia úradov a stavu v rozširovaní kompetencií úradov vyplývajúceho zo všeobecne záväzných právnych predpisov, sa to môže považovať za úspech.

13.3	 Poradenská činnosť
V rámci bezplatnej poradenskej činnosti v roku 2008 poskytli orgány štátnej banskej správy 161 poradenstiev z toho 152 z oblasti BOZP a 9 podľa osobitných predpisov. Prehľad je uvedený v tabuľke č. 2 prílohe správy. Poradenstvo bolo najčastejšie poskytované v oblasti bansko-bezpečnostných predpisov, technických zariadení a to najmä v rámci projektovej prípravy a ďalej v oblasti evidencie a registrácie pracovných úrazov.

13.4	  Poskytovanie informácií

Informácie orgánmi štátnej banskej správy boli poskytované v súlade so zákonom č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (zákon o slobode informácií), pričom čiastočne súviseli s poradenskou činnosťou. 

13.5	  Sťažnosti a podnety
Na Hlavnom banskom úrade a na obvodných banských úradoch SR bola v roku 2008 v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky podaná jedna petícia, ktorá sa týkala bezpečnosti plynových sond. Celkom bolo prijatých a vybavených 8 sťažností a 44 podnetov.

13.6	  Príprava predpisov a technická normalizácia
V oblasti legislatívy sa banskí inšpektori Hlavného banského úradu a obvodných banských úradov aktívne zúčastňovali na tvorbe a príprave novely zákona SNR č. 51/1988 Zb., ktoré boli v roku 2008  pripravované v súvislosti s prípravou nového zákona o výbušninách, pyrotechnických výrobkoch a munícii, ale aj v rámci prípravy novely zákona č. 124/2006 Z. z. Taktiež sa významnou mierou podieľali na príprave samotného zákona o výbušninách, pyrotechnických výrobkoch a munícii, ako aj jeho vykonávacích predpisoch. Ďalej sa zúčastnili na pripomienkovaní pripravovanej náhrady vyhlášky MPSVaR na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s technickými zariadeniami tlakovými, zdvíhacími, elektrickými a plynovými, ktorú pripravilo do legislatívneho procesu Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR. 
V oblasti technickej normalizácie Hlavný banský úrad spolupracuje so Slovenským ústavom technickej normalizácie (SÚTN) pri preberaní technických noriem z európskych noriem podľa požiadaviek SÚTN. Najväčšie zastúpenie posudzovaných noriem majú normy z oblasti elektrických inštalácií a zariadení.
Hlavný banský úrad spolupracuje taktiež so Slovenskou obchodnou inšpekciou, a to tak na úseku kontroly predaja a uskladňovania pyrotechnických výrobkov, ako aj na úseku chemických látok a zástupca Hlavného banského úradu je členom poradnej komisie vo vzťahu k uplatňovaniu nariadenia REACH na Slovensku.
Zástupca Hlavného banského úradu je členom stálej pracovnej skupiny pre bezpečnosť práce v baniach v rámci Poradného výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci Európskej Komisie. Stála pracovná skupina sa zaoberá otázkami týkajúcimi sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v baniach. Okrem iného vypracováva pripomienky ku Komisiou navrhnutej legislatíve, ktorá môže mať významný dopad na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci v baniach a inom ťažobnom priemysle. Vytvorenie stálej pracovnej skupiny si vyžiadalo výnimočné postavenie baní z pohľadu špecifických pracovných podmienok, rizík, častej zmeny pracovných podmienok, nebezpečenstva výbuchov, výskytu výbušných plynov, požiarov a pod.
Zástupca Hlavného banského úradu je taktiež členom poradného výboru ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky pre otázky v oblasti BOZP, tzv. Koordinačného výboru pre BOZP, zasadania ktorého sa zúčastňuje pravidelne každý štvrťrok.
V súvislosti s tvorbou ako aj pripomienkovaním všeobecne záväzných predpisov upravujúcich bezpečnosť práce je potrebné uviesť zlepšenú súčinnosť MPSVR SR a HBÚ najmä pri príprave a pripomienkovaní novely zákona č. 124/2006 Z .z. vrátane jeho noviel a vyhlášky o technických zariadeniach, čo sa následne prejavilo v zosúlaďovaní predpisov na úseku BOZP. V tejto ceste je potrebné aj naďalej pokračovať, najmä pokiaľ ide o spoluprácu s NIP Košice.

14.	Záver
Pre zvýšenie účinnosti a efektívnosti inšpekčnej činnosti orgánov štátnej banskej správy je potrebné pokračovať v plnení úlohy, ktoré vyplývajú z „Koncepcie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012“, ktoré boli rozpracované na podmienky Hlavného banského úradu a obvodných banských úradov SR. Zásadnou úlohou je prehlbovanie odbornej úrovne banských inšpektorov a zabezpečiť ich primerané ohodnotenie ako aj technické vybavenie, so zámerom vytvorenia predpokladov pre zabezpečenie 25 % zníženia úrazovosti do roku 2012.
Príloha C

Štátna banská správa
                                                       (MH SR)

Zdroj údajov: Hlavný banský úrad