Informácia o priebehu a výsledkoch zahraničnej pracovnej cesty predsedu vlády Slovenskej republiky Roberta Fica v Bruseli 7. septembra 2006

Predseda vlády SR Robert Fico uskutočnil 7. septembra 2006 jednodňovú zahraničnú pracovnú cestu do Bruselu. Predsedu vlády SR sprevádzal minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš a minister obrany SR František Kašický.

Slovenský premiér sa počas návštevy stretol s predsedom vlády Belgického kráľovstva Guyom Verhofstadtom, generálnym tajomníkom NATO Jaap de Hoop Schefferom, predsedom Európskej komisie (EK) José Manuelom Barrosom a komisárom EK Jánom Figeľom. Na záver pracovnej cesty vystúpil v bruselskom Centre pre európsku politiku s prednáškou na tému „Slovensko po júnových voľbách“.

1. Informácia z rokovania predsedov vlád Slovenskej republiky a Belgického kráľovstva Roberta Fica a Guya Verhofstadta

Predseda vlády SR Robert Fico na úvod pracovnej cesty v Bruseli absolvoval dvojstranné stretnutie s predsedom vlády Belgického kráľovstva Guyom Verhofstadtom. Na rokovaní sa zúčastnil aj minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš.

Predsedovia vlád SR a Belgicka ocenili dobrú úroveň dvojstrannej spolupráce, úzke kontakty medzi krajinami a vyjadrili záujem o jej ďalšie prehlbovanie. Zároveň vyzdvihli dôležitosť spolupráce medzi malými krajinami v rámci regionálnych zoskupení krajín V4 a Beneluxu. 

Robert Fico informoval o prioritách novej slovenskej vlády, jej sociálno-demokratickej orientácii a o postavení strany Smer vo vládnej koalícii. Vláda SR má záujem o nové investície a technológie s vysokou pridanou hodnotou. SR má v súčasnosti vysokú mieru nezamestnanosti, ale zároveň disponuje lacnou a pritom vzdelanou pracovnou silou, ktorú chce ponúknuť zahraničným investorom. Vláda SR chce pôsobiť sociálne a v tomto smere sa koaličné strany opierajú o silnú podporu obyvateľstva. Robert Fico prezentoval zámer vlády splniť kritériá na zavedenie spoločnej meny od 1. januára 2009. Pripomenul, že na rozdiel od úsilia SR ostatné krajiny V4 prehodnocujú pôvodne deklarované termíny na zavedenie eura. Predseda vlády ocenil rozhodnutie Belgicka smerujúce k zjednodušeniu procedúry vydávania pracovných povolení pre občanov nových členských krajín EÚ.

Guy Verhofstadt uviedol, že je dôležité pokračovať v smerovaní k európskemu spoločenstvu a v spolupráci s ostatnými členskými krajinami. Belgický predseda vlády sa zaujímal o stav ratifikácie ústavnej zmluvy v SR. V tejto súvislosti Robert Fico partnera informoval, že ústavná zmluva bola v slovenskom parlamente schválená. V súčasnosti sa však očakáva rozhodnutie Ústavného súdu SR vo veci a následne podpis prezidenta SR. Politicky je podľa predsedu vlády SR záležitosť uzavretá. Nová vláda nemieni meniť smerovanie SR v oblasti zahraničnej politiky a v jej európskej orientácii. SR sa bude usilovať o aktívnu a konštruktívnu zahraničnú politiku. Slovensko rešpektuje postavenie veľkých krajín a má záujem o spoluprácu s ďalšími malými krajinami a krajinami V4. 

Predseda vlády SR ďalej informoval svojho partnera o rokovaniach s irackou vládou a predstaviteľmi USA o stiahnutí slovenských vojakov z Iraku a o možnosti nahradiť pomoc SR formou výcviku a školenia irackých vojakov. Pripomenul, že o týchto otázkach mali rokovať ministri zahraničných vecí SR a Iraku v Bratislave 8. septembra 2006.

V ďalšej časti rozhovoru belgický premiér navrhol uskutočniť stretnutie predsedov vlád V4 a Beneluxu v decembri 2006 ešte pred zasadnutím Európskej rady, a to v Belgicku alebo v SR, ako predsedajúcej krajine V4. Ďalej konštatoval, že eurozóna je pre členskú krajinu veľmi dôležitá a v konečnom dôsledku členstvo v nej viedlo k zlepšeniu viacerých ekonomických ukazovateľov Belgicka.

Minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš navrhol spoluprácu obidvoch krajín v rámci pomoci Belgicka v Libanone pri zriadení nemocnice, pričom by SR mohla poskytnúť svojich lekárov. Taktiež ocenil úspešne prebiehajúce predsedníctvo Belgicka v OBSE a navrhol spoluprácu krajín v rámci OSN a ich možného spoločného členstva v Bezpečnostnej rade OSN (Belgicko kandiduje na členstvo v Bezpečnostnej rade OSN v rokoch 2007 – 2008).

Predseda vlády SR Robert Fico pozval belgického partnera na návštevu SR a pripomenul pozvanie prezidenta SR pre belgický kráľovský pár.

2. Informácia z rokovania predsedu vlády Slovenskej republiky Roberta Fica
s generálnym tajomníkom NATO Jaap de Hoop Schefferom

Súčasťou návštevy bruselských inštitúcií bolo stretnutie predsedu vlády SR Roberta Fica s generálnym tajomníkom NATO Jaap de Hoop Schefferom za účasti ministra zahraničných vecí SR a ministra obrany SR.

Predseda vlády SR využil stretnutie na potvrdenie kontinuity zahraničnej, osobitne bezpečnostnej politiky SR, a identifikovanie sa so záväzkami vyplývajúcimi z členstva v NATO opierajúc sa o konsenzus parlamentných strán. Zdôraznil význam, ktorý SR prikladá členstvu v Aliancii, záujem o akcieschopné NATO a vyjadril odhodlanie posunúť naše účinkovanie po dva a polročnom období na kvalitatívne vyššiu úroveň. Robert Fico ďalej ubezpečil generálneho tajomníka NATO o oddanosti vlády SR hodnotám, na ktorých je Aliancia založená. Pritom zdôraznil úlohu, ktorú vo vláde SR zohráva strana Smer a v tomto zmysle potvrdil jej štandardnosť. 

V oblasti spolupráce NATO – EÚ predseda vlády SR vyjadril záujem o prekonanie krízy vo vzťahoch medzi oboma zoskupeniami. V nadväznosti na ukončenie pôsobenia kontingentu Ozbrojených síl SR v Iraku predseda vlády Robert Fico avizoval, že SR bude mať záujem o dialóg s NATO, ako využiť uvoľnené kapacity v aliančnej výcvikovej misii v Iraku, resp. v Afganistane. Predseda vlády informoval o rozhodnutí SR prispieť do trust fondových projektov NATO v krajinách západného Balkánu (Bosna a Hercegovina, Srbsko), ktoré sú zamerané na pomoc pri reforme obrany a na zmierňovanie jej negatívnych následkov. Slovenský premiér zároveň potvrdil záujem o vykonávanie funkcie kontaktného veľvyslanectva NATO pre Ukrajinu ZÚ SR v Kyjeve.

Generálny tajomník NATO Jaap de Hoop Scheffer privítal ubezpečenie o kontinuite zahraničnej politiky SR a ocenil aktívne členstvo SR v Aliancii, osobitne jeho zapojenie do aliančných operácií a misií. Generálny tajomník vysoko hodnotil nedávne schválenie Bezpečnostnej dohody SR – NATO. V reakcii na slová predsedu vlády SR generálny tajomník NATO pripomenul, že členské krajiny tradične vyznávajú najvyšší štandard demokratických práv a slobôd. 

Súčasný stav vzťahov NATO – EÚ označil generálny tajomník NATO za historicky najhorší a požiadal predsedu vlády SR o paralelné presadzovanie naplnenia zmyslu strategického partnerstva medzi NATO a EÚ na pôde oboch organizácií. Generálny tajomník NATO informoval predsedu vlády SR o zložitej vojenskej situácii v Afganistane. Ďalej sa venoval otvoreným otázkam politicko-vojenskej agendy pred novembrovým summitom Aliancie, ktorým sa bude substantívnejšie venovať počas svojej návštevy v Bratislave 30. októbra 2006.

Minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš na stretnutí s generálnym tajomníkom NATO vyjadril presvedčenie, že program Partnerstvo za mier bude možné udeliť Čiernej Hore bez väzby na podobné rozhodnutie vo vzťahu k Srbsku a Bosne a Hercegovine. Ďalej podporil pozvanie Ukrajiny do programu Akčného plánu členstva na základe vývoja na Ukrajine a rozhovorov s ukrajinskými partnermi.

Minister obrany SR František Kašický pripomenul rozhodnutie o účasti SR v programe akvizície lietadiel C-17 ako súčasti riešenia strategickej leteckej dopravy, čo by sa mohlo stať jedným z konkrétnych výsledkov októbrového summitu Aliancie v Rige.   

Úlohy vyplývajúce zo stretnutia:

•	V nadväznosti na predpokladané ukončenie pôsobenia kontingentu Ozbrojených síl SR v koaličnej operácii Iracká sloboda sledovať a priebežne vyhodnocovať možnosti rozvoja účasti SR v operáciách a misiách NATO v Afganistane a Iraku.

•	Pokračovať v aktívnom presadzovaní obnovenia a rozvoja politického dialógu a spolupráce medzi NATO a EÚ, a to na pôde oboch organizácií.

•	Nadviazať na prísľub predsedu vlády SR realizovaním príspevku Slovenska do trust fondu pre Bosnu a Hercegovinu zameraného na reintegráciu prepusteného vojenského personálu, do ktorého je Ministerstvo obrany SR pripravené prispieť sumou 25.000 EUR v roku 2006. V roku 2007 naplánovať príspevok Ministerstva zahraničných vecí SR v sume 10.000 EUR do takéhoto trust fondového projektu pre Srbsko.

•	Pripraviť sa na výkon funkcie kontaktného veľvyslanectva NATO na Ukrajine (predpokladá sa dvojročné funkčné obdobie od januára 2007).

•	Pripraviť návštevu generálneho tajomníka NATO venovanú konzultáciám k summitu NATO v Rige s najvyššími ústavnými činiteľmi SR, ktoré sa uskutočnia 30. októbra 2006 v Bratislave. 

3. Informácia z rokovania predsedu vlády Slovenskej republiky Roberta Fica s predsedom Európskej komisie José Manuelom Barrosom

Ústredným bodom pracovnej návštevy predsedu vlády SR Roberta Fica v Bruseli bolo stretnutie s predsedom EK José Manuelom Barrosom.

Predseda EK na úvod stretnutia vyjadril potešenie, že sa môže stretnúť s predsedom vlády SR Robertom Ficom, pretože Slovensko má v EÚ veľký rešpekt. José Manuel Barroso uviedol, že rozšírenie EÚ z 15 na 25 členov a plánované rozšírenie na EÚ 27 vyvolalo určitý šok, ktorého výsledným efektom je pretrvávanie deliacej čiary medzi starými a novými členskými krajinami. 

Napriek tejto skutočnosti vníma predseda EK rozšírenie EÚ ako obrovský úspech. Veľký význam má fakt, že sa podarilo zjednotiť Európu, ktorá bola v minulosti zmietaná vojnami a nepriateľskými vzťahmi. EÚ je podľa predsedu EK veľkolepý projekt, hoci sa rozšírením stalo jej fungovanie zložitejším. 
Predseda vlády SR Robert Fico v úvode svojho vystúpenia potvrdil proeurópsku orientáciu novej slovenskej vlády. SR bude dodržiavať všetky záväzky, ktoré na seba prevzala. Robert Fico zdôraznil sociálno-demokratický charakter novej slovenskej vlády a snahu budovať sociálny štát. 

Predseda vlády SR informoval José Manuela Barrosa o troch prioritách vlády SR, ktorými sú 1. vstup do eurozóny, 2. vstup do Schengenského systému a 3. Lisabonská stratégia.

Eurozóna

Slovenská vláda má záujem prijať spoločnú európsku menu v roku 2009 a je si vedomá vážnosti všetkých krokov, ktoré sú s jej prijatím spojené. Robert Fico indikoval predsedovi EK záujem SR o hlbšiu diskusiu o inflačných kritériách. Väčšia časť inflácie v nových členských krajinách je podľa predsedu vlády SR spôsobená prudkým ekonomickým rastom. Slovenský premiér informoval predsedu EK o tom, že nová slovenská vláda zdedila vysokú mieru nezamestnanosti, chudoby, značné regionálne rozdiely a nízku úroveň miezd. Za riešenie považuje jednoznačne lisabonský prístup, t. j. investície do ľudí, vzdelávania a vedomostnej ekonomiky. Vláda SR má záväzok postupne znižovať deficit verejných financií na 3%, 2,5% a 2%. Zvýšená inflácia je podľa Roberta Fica často vedľajším efektom vysokého rastu. O tejto otázke je potrebné začať diskutovať. Inak nastáva situácia, že viaceré členské krajiny EÚ nie sú príliš naklonené vstupu do eurozóny (Česká republika počíta so vstupom v roku 2012,  Maďarsko a Poľsko ešte neskôr).

Predseda EK reagoval na slová predsedu vlády SR Roberta Fica konštatovaním, že sa stanovené pravidlá musia dodržiavať. Pre eurozónu je dodržiavanie stanovenej úrovne inflácie dôležitým faktorom. Znovu zopakoval jednomyseľné rozhodnutie členských krajín eurozóny týkajúce sa inflačných kritérií pre nové členské krajiny. Predseda EK prisľúbil, že komisár pre hospodárske a finančné záležitosti Joaquín Almunia bude v tejto záležitosti so Slovenskou republikou v intenzívnom kontakte.

K problematike kritérií na prijatie spoločnej európskej meny José Manuel Barroso uviedol, že k nim nie je možné pristupovať politicky. Kritériá sú stanovené na základe legislatívy EÚ bez možnosti politickej interpretácie. Predseda EK uvítal prísľub slovenskej vlády vstúpiť do eurozóny v roku 2009 a bude tieto snahy verejne podporovať. V prípade potreby poskytne EK expertnú pomoc.

Schengenský systém

Slovenská vláda je zaviazaná splniť všetky záväzky v príprave vstupu SR do Schengenského systému a zo slovenskej strany budú všetky kroky realizované v požadovanom termíne. Pôvodný termín vstupu – október 2007 – je pre slovenskú vládu politickou prioritou.  

V novom harmonograme týkajúcom sa Schengenského systému, ktorý bude prezentovaný členským krajinám, očakáva predseda EK určité zdržania. Predpokladá však, že budú minimálne. 

Lisabonská stratégia

K problematike Lisabonskej stratégie predseda vlády SR Robert Fico uviedol, že sa všetky jej priority premietli do vládneho programu. Vláda SR si uvedomuje, že hlavným zdrojom budúceho rastu sú investície do vzdelania, vedomostnej ekonomiky a inovácií. Predseda vlády SR zdôraznil, že nová slovenská vláda disponuje veľkou stabilitou a jej priority majú značnú verejnú podporu.
Predseda EK ocenil priority vlády SR. EÚ sa nachádza v období ekonomického rastu a zvyšovania zamestnanosti, čo vysiela pozitívny signál o ekonomickej perspektíve EÚ. 

José Manuel Barroso k problematike Lisabonskej stratégie uviedol, že EK nemôže nútiť členské krajiny k určitému druhu reforiem. EK môže demonštrovať tlak globalizácie a konkurenciu zo strany Indie a Číny. Otázka chudoby a sociálnej inklúzie je jednou z priorít Lisabonskej stratégie, ktorá je niekedy neprávom považovaná za neoliberálny projekt. V centre záujmu Lisabonskej stratégie je vytváranie pracovných príležitostí a dosahovanie sociálnych cieľov. José Manuel Barroso si želá EÚ, ktorá bude konkurencieschopná, inovatívna, sociálna a bude prinášať pre svojich občanov pozitíva.

Predseda EK sa vyjadril aj k inštitucionálnym problémom EÚ a tzv. dvojkoľajovému prístupu. Na jednej strane je potreba hľadať efektívne riešenia na inštitucionálne otázky, a na druhej strane treba dosiahnuť konkrétne výsledky. EÚ sa podľa neho musí zamerať na konkrétne projekty. Jedným z nich bude vyhodnotenie fungovania jednotného trhu a postupné odstraňovanie bariér v poskytovaní služieb a v mobilite pracovných síl. EK má veľký záujem diskutovať o sociálnych politikách (napr. o Globalizačnom fonde, ktorého úlohou by bola kompenzácia náhlej straty zamestnania).

José Manuel Barroso ocenil silnú podporu slovenskej vlády pre Lisabonskú stratégiu. Informoval aj o krokoch, ktoré EK podnikne v oblasti energetiky a o príprave energetického balíčka v roku 2007. Predseda EK sa nazdáva, že ak budú členské štáty rokovať s dodávateľmi energetických surovín ako jeden celok, dosiahne EÚ lepšie výsledky. 

Predseda EK sa v diskusii zmienil o iniciatíve EK v oblasti inovácií a pokroku v príprave ustanovenia Európskeho technologického inštitútu. Vyjadril záujem, aby bol tento zámer široko podporený na neformálnej schôdzke hláv štátov a vlád členských krajín EÚ vo fínskom Lahti v októbri 2006.

EK je podľa José Manuela Barrosa advokátom nových členských krajín, ako aj malých a stredných štátov, čo sa prejavilo aj počas rokovania s americkým prezidentom Georgeom W. Bushom v otázke zrušenia víz pre nové členské krajiny.

Na otázku umiestnenia Európskeho inštitút pre rodovú rovnosť predseda EK odvetil, že sa táto problematika bude pravdepodobne riešiť v balíku na úrovni členských krajín. EK podporuje umiestnenie nových inštitútov v nových členských krajinách.

Záver rozhovoru upriamil predseda EK na problematiku rozpočtu EÚ na rok 2007, kde sa predpokladá znížená položka pre administratívu EK, ktorá je spojená s požiadavkou na postupné znižovanie personálu. Upozornil, že na uvedené znižovanie najviac doplatia nové členské krajiny, keďže nebude možné prijímať nový personál, ktorý má z týchto krajín prichádzať do roku 2010.
 
Časť rozhovoru predsedu vlády SR s predsedom EK zabrala problematika vnútropolitickej situácie v SR a slovensko – maďarských vzťahov. Robert Fico svojho partnera ubezpečil o odhlodlaní vlády SR garantovať základné ľudské práva vrátane práv menšín.

Záver

Predseda vlády SR Robert Fico a predseda vlády Belgického kráľovstva ocenili dobrú úroveň dvojstrannej spolupráce a vyjadrili záujem o jej ďalšie pokračovanie. Zároveň vyzdvihli dôležitosť spolupráce medzi malými krajinami v rámci regionálnych zoskupení krajín V4 a Beneluxu. Taktiež prediskutovali možnosť uskutočniť stretnutie predsedov vlád V4 a Beneluxu v decembri 2006 v Bruseli alebo Bratislave. Slovenská delegácia navrhla spoluprácu na projekte Belgického káľovstva pri vytvorení nemocnice v Libanone, čo belgická strana uvítala.

Skoré a súbežné návštevy predsedu vlády SR v sídle NATO a v EK demonštrovali záujem novej vlády SR o aktívne a vyvážené pôsobenie v oboch integračných zoskupeniach a dokumentovali tak kontinuitu zahraničnej politiky SR.   

Dialóg predsedu vlády SR Roberta Fica s generálnym tajomníkom NATO Jaap de Hoop Schefferom sa sústredil na vecné posúdenie a perspektívy ďalšieho pôsobenia SR v Aliancii. Počas následného stretnutia José Manuel Barroso vyjadril dôveru predsedovi vlády SR a jeho snahám dosiahnuť vstup do Schengenského systému a eurozóny v stanovených termínoch. Vyjadril záujem o dobré vzťahy, partnerskú spoluprácu so Slovenskou republikou a v prípade potreby ponúkol expertnú pomoc EK na dosiahnutie stanovených cieľov.