N á v r h

na uvoľnenie finančných prostriedkov z rezervy vlády SR na rekonštrukciu niektorých kultúrnych objektov v SR

Vláda Slovenskej republiky vo svojom programovom vyhlásení sa zaviazala o. i. aj k podpore aktivít cirkví, resp. obnovenia najdôležitejších kultúrnych objektov v SR. Predkladaný materiál reaguje na požiadavky cirkevných hodnostárov, resp. riaditeľa Slovenského národného divadla, pričom vo všetkých prípadoch navrhuje len čiastkovú podporu pre potrebné rekonštrukčné práce.

Opera SND zabezpečuje veľmi dôležitý servis pri významných štátnych návštevách v Slovenskej republike. Dva salóniky, ktoré slúžia aj na prijatie návštev na najvyššej úrovni, sú v nedôstojnom, dezolátnom stave. Je potrebné vymeniť aj podlahovú krytinu historickej budovy Opery SND. Navrhuje sa čiastková podpora rekonštrukcie týchto salónikov vo výške 4 200 tisíc Sk.

Spišská Kapitula patrí medzi najvzácnejšie skvosty kultúry na Slovensku. Stav  strechy nad biskupským úradom, ako aj nad dôležitými časťami cirkevného komplexu je vyslovene v havarijnom dezolátnom stave. Navrhuje sa čiastková podpora obnovenia strechy cirkevného komplexu vo výške 3 600 tisíc Sk.

Gréckokatolícky kostol vo Veľkých Kapušanoch patrí do kategórie dokončenia riešenia nevyjasnených vzťahov medzi gréckokatolíckou a pravoslávnou cirkvou. Gréckokatolícki veriaci vo Veľkých Kapušanoch sa rozhodli za výstavbu nového malého kostola. Navrhuje sa čiastková podpora výstavby vo výške 1 200 tisíc Sk.

Rímskokatolícky kostol v obci Bíňa patrí medzi najvýznamnejšie románske kultúrne pamiatky na Slovensku. Blízkosť rieky Hron spôsobila posun pôdy v okolí kostola, v dôsledku čoho došlo k narušeniu stability stavby kostola. Navrhuje sa čiastková podpora na dokončenie rekonštrukcie kostola vo výške 800 tisíc Sk.

Rímskokatolícky kostol františkánov v Bratislave patrí medzi významné kultúrne pamiatky v Bratislave. Od roku 1999 prebieha rekonštrukcia kostola, pričom boli odhalené veľmi vzácne prvky pôvodnej stavby, ako aj časti dobovej maľby. Odborné zakonzervovanie týchto vzácností si žiada náklady naviac, s ktorými  pri pôvodnom rozpočte rekonštrukcie nebolo počítané. Navrhuje sa čiastková podpora vo výške 800 tisíc Sk.

Návrh

na uvoľnenie finančných prostriedkov z rezervy vlády SR na  zriadenie priemyselného parku na spracovanie dreva v meste Spišská Nová Ves.

Mesto Spišská Nová Ves ( ďalej SNV ) pripravuje výstavbu priemyselného parku (ďalej PP ) v areáli bývalého podniku Nový Domov prostredníctvom jeho revitalizácie. Jedná sa o jeden z prvých projektov takéhoto charakteru, ktorý sa na Slovensku rozbehol. Pôvodná idea bola zameranie parku na drevárenský priemysel, v súčasnosti však prebiehajú rokovania najmä so subdodávateľmi spoločnosti Embraco. Zástupcovia SNV prezentovali pokročilé rokovania so väčším počtom ako slovenských tak aj zahraničných potencionálnych investorov, ktorí prejavili vážny záujem o umiestnenie svojich aktivít v pripravovanom PP.
 
Plánované investičné náklady :     120 000 000,00 Sk

Plánované pracovné miesta :         cca 1200 pracovných miest
Správca parku :                             Business & Innovation Centre s.r.o. ( 100% vo vlastníctve mesta )

Investori v rokovaní :	6 spoločností, viacerí sú zahraničné podnikateľské subjekty, rokuje sa o zmluvy o budúcich zmluvách

Rozloha : 	4 ha predstavujú zastrešenú plochu – nejde o zelenú lúku, 3 ha zelená plocha, v susedstve Tatrasvitu je k dispozícii 10 ha – možnosť ďalšieho rozšírenia.

Obsadenosť :	            ½ plochy je už obsadená, cca 10 ha je ešte voľných     
    
Infraštruktúra : 	chystá sa kompletná rekonštrukcia sietí a výstavba novej čističky odpadových vôd

Priemyselný park drevospracujúceho priemyslu bol navrhnutý v rámci projektu „Revitalizácia a rozvoj zamestnanosti na Spiši“. Tento projekt zahŕňal 6 okresov Spiša (Sp. Nová Ves, Gelnica, Levoča, Kežmarok, Poprad, Stará Ľubovňa) a skladal sa z 2 častí – Infraštruktúra CR a priemyselný park. Projekt bol predkladaný Občianskym združením „Agentúra pre rozvoj Spiša“, predsedom ktorého je Juraj Beňa, prednosta OÚ Sp. Nová Ves. Projekt prešiel pripomienkami na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja SR v r. 2000 a na základe jeho odporučenia sa  SNV uchádzala o finančnú podporu projektu z fondov Európskej Únie. Po schválení kompetentnými orgánmi EK  získal projekt PP SNV v rámci programu Phare čiastku 2,8 mil. EURO, pričom 75% nákladov na výstavbu PP bude financované z Phare a zvyšok ( 25% ) cca 30 mil. SK sa zaviazalo zafinancovať mesto. SNV momentálne nemá možnosť vykryť túto čiastku z vlastných zdrojov. Prípravné práce na budovanie PP už prebiehajú realizované v súlade s plánovaným harmonogramom.

Rokovanie so zahraničnými investormi sú v značne pokročilom štádiu, pričom všetky ďalšie rokovania sú viazané na získanie vlastníctva zo strany mesta na predmetné nehnuteľnosti. Jedná sa o existujúce haly v uvedenom areáli, ktoré je nutné vykúpiť a na ktoré nie je možné vyčleniť prostriedky zo zdrojov na budovanie PP podľa zákona o priemyselných parkoch. Pre krátkosť časového rámca nie možné situáciu riešiť systémovo, napríklad novelizáciou zákona o priemyselných parkov. Z tohto dôvodu sa mesto SNV obrátilo na vládu SR so žiadosťou o účelovú mimoriadnu dotáciu z rezervy vlády s cieľom projekt uskutočniť.
Na vykúpenie pozemkov aj s existujúcim objektom bola dohodnutá cena:

-  pozemky (42 000 m²)    -    7miliónov Sk
-  objekty    (6 100 m²)     -     21 miliónov Sk
--------------------------------------------------------
    Spolu                                   28 miliónov Sk

Nakoľko sa jedná o projekt, pri ktorom je možné vytvoriť cca 1200 nových pracovných miest v regióne s vysokou nezamestnanosťou, považujeme za vhodné takejto žiadosti vyhovieť. Je potrebné zdôrazniť, že sa jedná o projekt, ktorý ako jeden z mála a Slovensku získal podporu a finančný príspevok zo zdrojov Phare. Mesto SNV sa voči EK zaviazalo uhradiť vyššie uvedenú časť nákladov na vybudovanie PP. Nesplnenia tohto záväzku môže ohroziť alebo spomaliť aj financovanie iných projektov zo zdrojov Phare. Nakoľko zahájenie prác, nadväzujúcich na uvoľnenie zdrojov Phare, je plánované na záver  prvého kvartálu 2002, je potrebné rozhodnúť o podpore tohto projektu v najskoršom termíne.

Návrh

na uvoľnenie finančných prostriedkov z rezervy vlády SR na  príspevok na financovanie rekonštrukcie  Divadla Jonáša Záborského v Prešove 

Rekonštrukcia historickej budovy Divadla Jonáša Záborského v Prešove začala už v roku 1993 a trvá dodnes. Budovu DJZ  tvoria 3 subjekty umiestnené na Hlavnej ulici           č. 46,48, a 50, ktoré vytvárajú komplexný celok. Predlžovanie realizácie výstavby súviselo so zmenou zriaďovateľa, a tým aj vedenia ( DJZ Prešov – zriaďovateľ MK SR, Východoslovenské štátne divadlo – zriaďovateľ MK SR, DJZ Prešov – zriaďovateľ Krajský úrad v Prešove), s preceninami vyplývajúcimi z indexov Štatistického úradu SR, ako aj z dôvodu, že Ministerstvo kultúry SR odovzdalo súčasnému zriaďovateľovi ( Krajský úrad v Prešove) rozostavanú stavbu bez zohľadnenia cenových nárastov stavebných činností. Z toho dôvodu nedošlo ani k navýšeniu kapitálových výdavkov v rozpočte Krajského úradu v Prešove v roku 2001 v oblasti financovania kultúry. Tým došlo k ďalšiemu zvýšeniu rozpočtových nákladov tejto akcie, nakoľko sa táto presunula do ďalšieho obdobia.

Pre nasledujúce obdobie generálny projektant a obstarávateľ  stavby prehodnotili a odsúhlasili vyčíslenie nákladov na jednotlivé stavebné časti v súvislosti s vecným a časovým harmonogramom postupov výstavby na rok 2001, zahrňujúcim rozsah prác na jednotlivých objektoch s výpočtom ceny na dokončenie objektov Divadla Jonáša Záborského v Prešove so zohľadnením dôvodov zvýšenia rozpočtových nákladov.

Uvedené skutočnosti mali vplyv na zmenu pôvodného rozpočtového nákladu z celkovej hodnoty 98 100 tis. Sk na sumu 164 050 tis. Sk.

K 31.12.2001 boli uhradené práce zo štátneho rozpočtu v celkovej sume 107 912 tis. Sk, ktoré postačovali na sprevádzkovanie divadelnej časti objektu a jeho otvorenie v decembri 2001.

Rozdiel medzi skutočne prestavanou čiastkou a súčastným nákladom potrebným na ukončenie a sprevádzkovanie celého komplexu II. etapy predstavuje 56 138 tis. Sk, z kapitoly Krajského úradu v Prešove v zmysle Zákona č. 588 o štátnom rozpočte na rok 2002 rozpočtovaných pre rok 2002 na predmetný účel 37 000 tis. Sk ( 22 000 tis. Sk z programu 67 060 a 15 000 tis. Sk z programu 67099).

Na základe toho, že čiastočná rekonštrukcia Divadla Jonáša Záborského v Prešove je vo finálnom stave a je potrebné v tomto roku dofinancovať ďalšie nevyhnutné práce, Krajský úrad v Prešove žiada o poskytnutie čiastky 10 000 tis. Sk z rezervy  vlády SR aj vzhľadom na to, že dňom 01.04.2002 v zmysle zákona prechádza funkcia zriaďovateľa z Krajského úradu Prešov na samosprávny kraj.

Návrh

na uvoľnenie finančných prostriedkov z rezervy vlády SR  na dobudovanie kanalizačného  zberača pre odkanalizovanie  šiestich obcí
združenia PRESSKAN

Kritická situácia, ktorá vznikla  v južnej časti okresu Nové Mesto nad Váhom a v severnej časti okresu Pieštany, vyžaduje okamžité riešenie   problému týkajúceho sa zlého stavu podzemných vôd v tejto oblasti hlavne preto, že obe spomenuté časti sú súčasťou  ochranných pásiem, kde sa nachádzajú  bohaté vodné zdroje Červené vrby (Orvišské zdroje) a čachtický vodný zdroj. Táto oblasť zároveň spadá aj do ochranného pásma Piešťanských kúpeľov. Zlý stav spodných vôd je zapríčinený hlavne tým, že v minulosti budované žumpy pri rodinných domoch boli stavané väčšinou  ako trativody. 

Obce Veľké Orvište, Ostrov, Bašovce,  Pobedim, Očkov a Podolie  pristúpili k riešeniu problému tak, že sa rozhodli vybudovať spoločný kanalizačný zberač s napojením na existujúcu čističku odpadových vôd v Piešťanoch, ktorá má voľnú kapacitu a je schopná likvidovať stočný vodný odpad  aj z ďalších obcí.  Na zberač  sa plánovalo napojiť  spomenutých 6  obcí (jedná sa o cca 9000 obyvateľov) s tým, že  podobnú žiadosť podalo aj mesto Pieštany, ktoré nemá napojenú na kanalizáciu severnú časť mesta. Existuje aj   predpoklad napojenia ďalších okolitých obcí.

Pri budovaní kanalizačného zberača bola použitá tlaková kanalizácia PRESSKAN, ktorá svojou prevádzkou zaručuje vysokú bezpečnosť likvidácie vodných odpadov. Jej fungovanie sa osvedčilo hlavne v USA, Nemecku , Rakúsku,  a tiež vo viacerých slovenských lokalitách.

Kanalizačný zberač predstavuje dĺžku 18 km a  hodnota diela je cca 55 miliónov Sk. Doteraz bolo do tejto stavby investovaných 16 mil. Sk,  pričom časť investície, vo výške 10,5  mil. Sk,  bola krytá štátnymi dotáciami z FŽP a zostávajúcu sumu 5,5 mil. Sk investovali vyššie uvedené obce.  Objemovo najdôležitejšia dotácia, udelená v roku 2001, predstavovala sumu 5 mi. Sk a obce k nej prispeli čiastkou 2,2 mil. Sk.

V rámci organizačného zabezpečenia projektu je potrebné spomenúť, že obce vytvorili záujmové združenie PRESSKAN so sídlom v obci Podolie. Toto združenie má spracované stanovy, ktorými sa riadi a ktoré zabezpečujú jeho efektívne fungovanie.

S výstavbou kanalizácie sa začalo v roku 1998 a predpokladá sa, že v roku 2002 sa na kanalizáciu budú môcť napojiť prvé dve obce. Dodávateľom prác je firma VODEKO,a.s. Trenčín, ktorá vyhrala verejnú súťaž výberom z  24 firiem. Pozitívne bola hodnotená hlavne preukázaná odbornosť zamestnancov firmy a tiež kvalita následne vykonávaných prác.

Aby sa na zberač mohli napojiť aj ostatné  obce je nevyhnutné dofinancovanie stavby, a to   vo výške  cca 20 mil. Sk.  

Z rezervy vlády SR je navrhované poskytnúť združeniu obcí sumu 15 mil.Sk.

Návrh

na uvoľnenie finančných prostriedkov z rezervy vlády SR na  dokončenie evanjelického kostola v Nitre

Cirkevný zbor ECAV so sídlom v Nitre pred rokom a pol dostaval a posvätil nový a vôbec prvý evanjelický kostol v Nitre, ktorý začal účinne slúžiť potrebám cirkevného zboru a množstvo udalostí nasvedčuje, že sa stal i známym miestom nielen ekumenických, ale aj kultúrnych aktivít v meste.

Celkové investičné náklady na dokončenie stavby kostola boli doposiaľ 45 mil. Sk, z čoho generálnemu dodávateľovi, ktorým je Pozemné staviteľstvo a.s. Nitra, má cirkevný zbor  uhradiť záväzok vo výške 2 mil. Sk. Finančné prostriedky v objeme 7 mil. Sk sú potrebné na vrátenie dlžôb ďalším veriteľom. Na dokončenie vnútorného zariadenie kostola (nábytok do spoločenských miestností a farský úrad, liturgické predmety, lavice, organ, atď.) a na terénne úpravy okolo kostola bude potrebných ďalších 5 mil. Sk.

Z rezervy vlády SR sa navrhuje na spomenuté účely poskytnúť sumu vo výške 2 mil. Sk