Akčný plán trvalo udržateľného rozvoja v SR 2005  - 2010

1.	Implementácia princípov a  cieľov trvalo udržateľného rozvoja do dlhodobých ekonomických a spoločenských stratégií rozvoja SR 

Stručná charakteristika
 
Zapracovanie základných princípov a cieľov trvalo udržateľného rozvoja do dlhodobých strategických dokumentov s dôrazom na vyhodnocovanie dlhodobých efektov realizácie týchto dokumentov. Krátkodobé politické priority musia byť v rovnováhe s dlhodobými strategickými cieľmi. Strategické dokumenty SR by mali zahŕňať medzinárodné záväzky SR v oblasti dosahovania cieľov trvalo udržateľného rozvoja.

V oblasti hospodárstva:

Ministerstvo hospodárstva SR pripravuje strategický materiál „Systémová štruktúra národo-hospodárskej stratégie SR na roky 2005 – 2013“, ktorý bol prerokovaný Hospodárskou radou vlády dňa 28. 2. 2005 a schválený s dodatkom  a tiež predložený na rokovanie RV TUR SR dňa 13. 5. 2005. Predstavuje rozpracovanie jednotlivých politík hospodárstva prioritných pre obdobie rokov  2005 – 2013. Zásady trvalej udržateľnosti sú zapracované v environmentálnej politike, ktorá je jeho súčasťou.

Strategickým cieľom národohospodárskej stratégie SR na roky 2005 – 2013 je „Zabezpečiť maximálny ekonomický rast v podmienkach trvalo udržateľného rozvoja“.

Systémová štruktúra NHS na roky 2005 – 2013 je zameraná na relevantné politiky, ktoré ovplyvňujú rast ekonomiky Slovenska s rozdelením na nasledovné časti:

A.	politiky prostredia a vzťahov – fiškálna politika, menová politika, politika podnikateľského prostredia, environmentálna politika, politika informatizácie spoločnosti (politika rozvoja e-society), politika elektronických komunikácií, vedná a technická politika, regionálna politika.

B.	politiky zabezpečenia, distribúcie a využívania zdrojov – politika v oblasti ľudských zdrojov (politika sociálneho zabezpečenia, politika zdravotníctva, politika vzdelávania, kultúrna politika), obchodná politika, dopravná politika, poštová politika, surovinová politika, priemyselná politika, energetická politika, politika rozvoja cestovného ruchu a pôdohospodárska politika (poľnohospodárska a potravinová politika a lesnícka politika).

MH SR v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR pre oblasť cestovného ruchu spracovalo „Stratégiu rozvoja cestovného ruchu SR do roku 2013“, pričom problematika trvalo udržateľného rozvoja je súčasťou uvedeného koncepčného materiálu v oblasti cestovného ruchu. 

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MH SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

V oblasti pôdohospodárstva:

1.1	Funkčne integrované trvalo udržateľné lesné hospodárstvo zabezpečujúce ekologickú stabilitu krajiny a posilňujúce hospodársky a sociálny rozvoj regiónov a vidieka

Merateľné ukazovatele

•	Výmera lesov a ostatných zalesnených plôch
•	Zásoba dreva
•	Veková štruktúra
•	Priemerná hektárová zásoba na lesnej pôde
•	Zásoba uhlíka v lesných porastoch 
•	Depozície znečisťujúcich látok z ovzdušia
•	Stav pôdy
•	Defoliácia
•	Poškodenie lesa
•	Prírastok a ťažba
•	Obchodované surové drevo
•	Nedrevné lesné produkty
•	Pridružená výroba tovarov a služieb
•	Lesy obhospodarované podľa LHP
•	Drevinové zloženie
•	Obnova lesa
•	Prirodzenosť lesov
•	Introdukované dreviny v lesoch
•	Mŕtve drevo
•	Génové zdroje
•	Rozmiestnenie lesa v krajine
•	Ohrozené lesné druhy
•	Chránené druhy
•	Ochranné lesy – pôda, voda a ostatné ekologické funkcie
•	Ochranné lesy chrániace infraštruktúru a obhospodarované prírodné zdroje
•	Vlastníctvo lesných pozemkov
•	Príspevok lesníctva do HDP
•	Náklady na verejnoprospešné funkcie lesov
•	Pracovná sila v lesníckom sektore
•	Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci
•	Spotreba dreva
•	Energia získaná zo zdrojov dreva
•	Prístupnosť lesov pre rekreáciu
•	Kultúrne a duchovné hodnoty lesov
•	Výsledky lesníckej vedy a výskumu

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

1.2	Zladenie povstupovej etapy s požiadavkami environmentálne zdravého vývoja

Táto prioritná otázka súvisí s konštatovaniami, že zreteľ o prírodné bohatstvo a úsilie o zachovanie ekosystému môže byť ľahko opomenutý. To je spôsobené skutočnosťou, že ekonomické a politické hľadiská často prevažujú nad motiváciou využívať pôdu a ostatné výrobné prostriedky tak, aby tieto zabezpečovali dlhodobo zdroje príjmov farmárov bez ujmy verejného blaha ako aj nástrojov, ktoré toto zabezpečujú. Tu narážame na problém, že „inštitúty trvalej udržateľnosti“ sa nemôžu jednoducho kopírovať od krajín „západného sveta“, ale je ich potrebné v každej krajine vytvárať podľa jej konkrétnych podmienok a daností. 

Merateľné ukazovatele
 
•	Používanie pesticídov v poľnohospodárstve
•	Používanie umelých hnojív

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

1.3	Podpora prechodu k trhovej ekonomike so súčasným dosiahnutím paradigmy trvalo udržateľného rozvoja

Takto široko koncipovaný cieľ je nutné chápať ako odozvu na skutočnosť, že ochrana prírody nie je možná bez ekonomického, sociálneho, politického, kultúrneho a etického presvedčenia a záujmu zainteresovaných skupín a účastníkov. Namiesto izolovaného pohľadu na environmentálne otázky si tento cieľ vyžaduje širokouhlú perspektívu, integrujúcu tieto aspekty, ako aj kooperatívny prístup a dosahované ekologické výsledky so súvisiacimi ekonomickými otázkami sa vždy musia zakladať na takomto chápaní trvalej udržateľnosti.

Merateľné ukazovatele

•	Výmera poľnohospodárskej pôdy a rozsah organickej výroby

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

1.4	Schopnosť vedeckých poľnohospodárskych inštitúcií spolu podporiť prechod k trvalej udržateľnosti

Tento cieľ akcentuje ústredný článok týkajúci sa teoretickej opodstatnenosti kooperatívnej pôsobnosti. Je založený na hypotéze, že ako transformácia poľnohospodárstva, tak aj transformácia k trvalej udržateľnosti sú záležitosťou inštitucionálnej zmeny. Adekvátne vedecko-výskumné inštitúcie sú základným predpokladom politického konsenzu s ohľadom na environmentálnu situáciu, pre úpravu politických nástrojov a účinných metód pre implementáciu a hodnotenie TUR. 

Merateľné ukazovatele

•	Výdavky na výskum a rozvoj v rezorte pôdohospodárstva ako percento HDP

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

V oblasti zdravotníctva:

1.5	Zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva prostredníctvom vybraných determinantov zdravia – životný štýl, životné a pracovné prostredie 

Zdravotný stav obyvateľov je výslednicou súhry veľkého počtu faktorov. Poznanie zdravotného stavu krajiny je základom pre určenie priorít pri tvorení stratégie preventívnych opatrení. Voľba správnych priorít má v konečnom dôsledku význam nielen pre zlepšenie zdravotného stavu obyvateľov, ale aj pre ekonomiku krajiny. Tomuto účelu slúži trvalé zabezpečovanie ochrany a podpory zdravia, zdravého spôsobu života prostredníctvom intervenčných programov a realizačných projektov; presadzovanie celospoločenskej zodpovednosti na všetkých úrovniach a stupňoch za zdravie najmä v podpore a ochrane zdravia, zabezpečenie informovanosti, vzdelávanie, motiváciu, navodzovanie pozitívnych postojov a angažovanosť v otázkach verejného zdravia, jeho ochrany a upevňovania; zavedenie informačného systému založeného na environmentálnych a zdravotných indikátoroch; a minima-lizovanie rizík vyplývajúcich zo životného a pracovného prostredia a udržovanie prostredia v takom stave, aby neohrozovalo a nepoškodzovalo zdravie ľudí, ale umožnilo jeho pozitívny vývoj

Merateľné ukazovatele

•	Stredná dĺžka života 

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MZ SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

V oblasti školstva:

1.6	Dokončenie reformy základného a stredného školstva s dôrazom na reformu obsahu vzdelávania 

Pokladá sa za jeden zo základných predpokladov zabezpečenia dlhodobej konkurencieschopnosti Slovenska. Prvotným krokom je však zabezpečenie legislatívneho prostredia pre túto premenu. Zákon o výchove a vzdelávaní - školský zákon – nanovo upraví predškolské vzdelávanie, základné vzdelávanie, nižšie stredné vzdelávanie, stredné vzdelávanie a vyššie odborné vzdelávanie   ako súčasť celoživotného vzdelávania. Budú stanovené  princípy, ciele a  podmienky, za ktorých sa výchova a vzdelávanie má uskutočňovať. Zavedie sa akreditácia výchovno-vzdelávacích programov a inovácia obsahu, metód a foriem výchovy a vzdelávania.

Termín: Do 1. 1. 2006:  predložiť vládny návrh zákona na rokovanie NR SR  

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

1.7	Dlhodobá štátna vedná a technická politika

V súvislosti s reformou vedy a techniky v SR  budú v Dlhodobom zámere štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015 určené základné smery pre realizáciu štátnej vednej a technickej politiky v základnom výskume, aplikovanom výskume a experimentálnom vývoji v súlade s princípmi trvalo udržateľného rozvoja.

Termín: Do 30. 6. 2006

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

1.8	Vypracovanie stratégie environmentálnej výchovy a vzdelávania obyvateľstva  na školách všetkých stupňov

Navrhuje sa zriadenie nadrezortného poradného orgánu ministra školstva SR a ministra životného prostredia SR. Nadrezortný poradný orgán ministra školstva SR a ministra životného prostredia SR by mal plniť aktuálne úlohy, medzi ktoré patrí inovovanie prekonanej koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania vo všetkých stupňoch škôl v Slovenskej republike a v systéme celoživotného vzdelávania a vypracovanie akčného plánu na jej realizáciu.

Termín: 2005: zriadenie nadrezortného poradného orgánu MŠ SR a MŽP SR; do 31. 12. 2006: inovovanie prekonanej koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania vo všetkých stupňoch škôl v Slovenskej republike a v systéme celoživotného vzdelávania a vypracovanie akčného plánu na jej realizáciu

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR; MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

Úlohy vysokých škôl v kontexte dosahovania cieľov TUR 

1.9	Zvýšenie kvality a efektívnosti vysokého školstva

Merateľné ukazovatele

•	Zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania vo vzťahu k schopnosti uplatniť sa na trhu práce tak, aby percento nezamestnaných absolventov vysokých škôl k 31. 12. daného roku z celko-vého počtu nezamestnaných dosiahlo v roku 2008 úroveň 0,48%
•	Zabezpečenie zvýšenia efektívnosti výskumno-vývojového potenciálu vysokých škôl, a to dosiahnutím zvýšenia podielu vysokých škôl na získavaní finančných prostriedkov na výskum a vývoj súťažným spôsobom z Agentúry na podporu vedy a techniky (APVT) a štátnych programov tak, aby do konca roku 2008 dosiahol najmenej 40 %
•	Zabezpečenie vyššej efektívnosti vysokoškolského systému dosiahnutím takého stavu, aby podiel vlastných zdrojov verejných vysokých škôl na zabezpečenie ich hlavnej činnosti z ich celkových výnosov z hlavnej činnosti do konca roku 2008 dosiahol najmenej 20 %
•	Zabezpečenie zvýšenia prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu do roku 2008 na 45% podiel novoprijatých študentov – občanov SR na denné štúdium na generácii 19-ročných (od šk. roku 2008/2009)

Termín: Do 31. 12. 2008

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

1.10	Celoživotné vzdelávanie na národnej, regionálnej a miestnej úrovni

Koncepcia celoživotného vzdelávania vychádza z materiálu Európskej komisie Memorandum celoživotného vzdelávania a je v súlade so strategickými dokumentmi SR zameranými na oblasť vzdelávania a zamestnanosti. Jednotlivé ciele koncepcie sú v súlade so základnými princípmi trvalo udržateľného rozvoja v oblasti celoživotného vzdelávania. 

Merateľné ukazovatele

•	Zabezpečenie vytvorenia podmienok pre možnosti celoživotného vzdelávania na regionálnej a miestnej úrovni predovšetkým v oblasti plánovania, realizácie, financovania, monitorovania, kontrolnej činnosti, prípadne iných oblastiach
•	Zabezpečenie efektívneho prepojenia celoživotného vzdelávania s potrebami miestneho a regionálneho trhu práce aktívnym zapojením všetkých stupňov škôl, zamestnávateľov, samosprávy, profesijných združení a komôr do implementácie stratégie celoživotného vzdelávania
•	Vytvoriť národného programu pre učiace sa regióny (do 31. 8. 2006)
•	V spolupráci s regionálnou štátnou správou a miestnou správou vytvoriť regionálne rady pre rozvoj CŽV
•	Riešiť postavenie a úlohy CŽV, v spolupráci s ostatnými ÚOŠS pripraviť návrh legislatívneho riešenia postavenia a úloh CŽV
•	Postupne zvyšovať podiel financovania CŽV s cieľom, aby sa Slovenská republika približovala k úrovni podielu v krajinách EÚ
•	V spolupráci s MF SR a inými ÚOŠS zabezpečiť finančné prostriedky v štátnom rozpočte, v rozpočtoch vyšších územných celkov a v rozpočtoch orgánov územnej samosprávy, efektívne využívať európske štrukturálne fondy
•	Navrhnúť v spolupráci s MF SR a ostatnými ÚOŠS stratégiu viaczdrojového financovania CŽV s cieľom zvýšiť úroveň finančných prostriedkov vynakladaných na vzdelávanie
•	Vytvoriť legislatívne predpoklady pre realizáciu návrhu systému viaczdrojového financovania CŽV
•	Vytvoriť legislatívne predpoklady pre uznávanie neformálneho vzdelávania na báze kreditného systému hodnotenia
•	Skvalitniť informačno-poradenských služby s cieľom prepojenia vzdelávania a trhu práce
•	V spolupráci s MPSVaR SR budovať  integrovaný národný informačno-poradenský systém pre oblasť vzdelávania a trhu práce

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly, zdroje z fondov EÚ

2.	Implementácia princípov a cieľov trvalo udržateľného rozvoja do hospodárskej politiky SR

Stručná charakteristika 

Zohľadňovanie dlhodobých strategických cieľov trvalo udržateľného rozvoja pri tvorbe hospodárskej politiky SR a  zostavovaní štátneho rozpočtu SR. Implementácia základných princípov trvalo udržateľného rozvoja do jednotlivých odvetvových a prierezových politík SR.

V oblasti hospodárstva:

Uznesením vlády SR č. 978/2001 k návrhu Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja bolo v bode C.5. uložené podpredsedovi vlády SR a ministrovi hospodárstva rozpracovať zámery, priority a ciele NSTUR v rámci aktualizácie Energetickej politiky SR a Surovinovej politiky SR s termínom splnenia rok 2005.

V roku 2003 bola prehodnotená platnosť Surovinovej politiky SR v zmysle posúdenia cieľov a priorít, ako aj prehodnotenia postupov vo vzťahu k Národnej stratégii trvalo udržateľného rozvoja. Dňa 14. 7. 2004 bola uznesením vlády SR č. 722/2004 schválená Aktualizácia surovinovej politiky pre oblasť nerastných surovín.

Nová Energetická politika SR, ktorá zapracúva zámery, priority a ciele NSTUR, je v štádiu prípravy s predpokladaným schválením  vládou SR v priebehu roka 2005.

MH SR pripravilo materiál Rozpracovanie zámerov, priorít a cieľov národnej stratégie rozvoja (NSTUR) v priemyselnej politike.
Štátna pomoc v rámci priemyselnej politiky bude minimalizovaná. Systémy štátnej pomoci budú zamerané na plnenie komplexných cieľov multidimenziálneho charakteru. Vzťahovať sa budú najmä na podporu životného prostredia, výskumu a vývoja, podporu malého a stredného podnikania, podporu úspor energie a využitia obnoviteľných zdrojov. Priemyselná politika bude pritom zohľadňovať i špecifické charakteristiky jednotlivých regiónov.

Najvšeobecnejším rámcom podpory trvalo udržateľného rozvoja priemyslu SR do roku 2013 bude priemyselná politika, ktorá sa bude opierať o horizontálne – selektívne nástroje tvorby vhodného prostredia, v ktorom sa bude priemysel pohybovať. Zameraná bude predovšetkým na podporu priamych faktorov konkurenčnej schopnosti priemyslu (vzdelávacia sústava, inovácie, výskum a vývoj) a podporu podnikania.
Všetky tieto nástroje majú významný vplyv i na ekonomické, sociálne a environmentálne aspekty rozvoja priemyslu, t. j. prierezovo pôsobia i na rozvoj trvalo udržateľnej výroby priemyslu. Dôraz sa pritom kladie na ich vzájomný súlad a prepojenosť tak, aby rozvoj priemyslu bol vyvážený vo všetkých jeho troch aspektoch. Zanedbanie jedného z nich by znamenalo nedosiahnutie celkového cieľa.

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MH SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

3.	Vytvorenie databázy záväzných medzinárodných zmlúv a dokumentov týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja a zhodnotenie ich doterajšieho plnenia

Stručná charakteristika

Zostavenie zoznamu záväzných medzinárodných zmlúv a  dokumentov týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja spolu so selekciou záväzkov SR v oblasti trvalo udržateľného rozvoja pre potreby ich  implementácie do dlhodobých strategických dokumentov SR a hospodárskej politiky SR. Zhodnotenie doterajšieho stavu ich plnenia, identifikácia priorít, verifikácia kapacít ako aj oblastí, kde je  potrebné posilniť a dobudovať kapacity.

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MZV SR a všetci ostatní gestori TUR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly

4.	Podpora využívania proenvironmentálnych moderných technológií a využitie existujúcich programov na ich implementáciu do ekonomiky SR

Stručná charakteristika

Vytvorenie sady ekonomických nástrojov pre podporu využívania proenvironmentálnych moderných technológií a vytvorenie a využitie existujúcich programov pre ich implementáciu do ekonomiky SR. Podmienenie ekonomického rastu  dodržiavaním zásad trvalo udržateľného rozvoja. Zohľadňovanie tvorby a ochrany životného prostredia vo výrobnej politike formou zavedenia ďalších výberových environmentálnych kritérií k súčasne používaným socio-ekonomickým kritériám, technickým, technologickým a bezpečnostným kritériám, ktoré určujú kvalitu výrobku. 

V oblasti hospodárstva:

Základným predpokladom zabezpečenia udržateľnosti rozvoja priemyselnej výroby je efektívna priemyselná politika. Táto sa odvíja od rozpracovania požiadaviek Lisabonskej stratégie smerovaných do posilňovania priemyselnej základne v synergii najmä s ochranou životného prostredia, pričom v období do roku 2013 bude jej základnou prioritou podpora inovácie zameraná  predovšetkým na podporu výskumu a vývoja  a inovačných investícií v MSP v súčinnosti s podporou vzdelávacej sústavy. Dôraz pritom bude kladený na oblasť ekoinovácií.

4.1	Podpora inovácií

V súvislosti s uvedeným bude  rozpracované do opatrení SOP zabezpečujúceho podporu priemyslu a služieb v programovacom období 2007 – 2013.

Merateľné ukazovatele

•	Zvýšenie investícií do výskumu a vývoja (do roku 2010 na úroveň 1,8 % HDP) a ich efektívne využitie 
•	Zvýšenie podielu štátnych zdrojov na financovaní výskumu a vývoja (do roku 2010 na úroveň 0,6 % HDP)
•	Podporu inovačnej a vedecko-technickej činnosti vysokých škôl a jej prepojenie na využitie výsledkov v podnikateľskej sfére
•	Podporu tvorby zoskupení podnikov, ktoré spolu so štátom budú financovať činnosť výskumných, technologických a inovačných centier
•	Podporu vzniku malých centier technického a inovačného rozvoja v zaostávajúcich regiónoch
•	Podporu vytvárania inovačných združení a sietí najmä MSP

Vzhľadom na vyššie uvedené bude  pri príprave programovacieho obdobia 2007 – 2013:

•	Zabezpečené, aby sa pri podpore rozvoja nových a existujúcich podnikov a služieb, bral zreteľ na environmentálne technológie;

•	V rámci podpory podnikania, inovácií a aplikovaného výskumu zohľadnený aspekt environmentálnych vplyvov (podpora vývoja výrobných postupov a zariadení zlepšujúcich environmentálne vplyvy jestvujúcich výrob alebo zavádzania nových výrob, ktorých environmentálne vplyvy sú priaznivejšie ako u porovnateľných typov výrob);

•	Naďalej podporovaná úspora energie a využitie obnoviteľných zdrojov energie v rámci schém platných už aj pre programovacie obdobie 2004 – 2006 predĺžených na nové programovacie obdobie vrátane materiálového aj energetického využívania druhotných surovín 

Termín: V súlade s termínmi prípravy pozičných dokumentov pre čerpanie štrukturálnych fondov pre programovacie obdobie 2007 - 2013

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MH SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

V oblasti životného prostredia:

4.2	Implementácia zmien v národnej legislatíve v oblasti uvádzania chemických látok a prípravkov na trh, vyplývajúcich z nariadenia REACH

V nadväznosti na závery Európskej rady k Lisabonskej stratégii,  ktorá tiež potvrdila, že Lisabonská stratégia je komponentom konceptu trvalo udržateľného rozvoja, navrhujeme pripraviť sa na reformu legislatívy o chemikáliách (REACH) tak, aby sa splnili ciele ochrany životného prostredia a verejného zdravia a zároveň sa podporili inovácie a zabezpečila sa konkurencieschopnosť.

Termín: Priebežne k predpokladanému vstupu nariadenia REACH do platnosti

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

4.3	Vytvorenie podmienok pre presadzovanie environmentálnej výrobkovej politiky

Zabezpečenie priemetu tvorby a ochrany životného prostredia vo výrobkovej politike cestou zavedenia ďalších výberových environmentálnych kritérií k súčasnosti používaným socio-ekonomickým kritériám, technickým, technologickým a bezpečnostným kritériám, ktoré  určujú kvalitu výrobku. V súčasnosti je potrebné podporiť procesy spojené s implementáciou dobrovoľných nástrojov výrobkovej politiky v podmienkach Slovenskej republiky. Táto úloha je orientovaná na zvýšenie podielu výroby a predaja environmentálne označovaných výrobkov a služieb na celkovom počte výrobkov a služieb uplatnených na trhu Slovenskej republiky. Podpora európskeho a národného systému environmentálneho označovania výrobkov je zameraná na zlepšenie environmentálneho správania sa výrobcov a zabezpečenie informovanosti spotrebiteľov o environmentálnych kritériách výrobkov a služieb.

Vytvorenie podmienok pre presadzovanie environmentálnej výrobkovej politiky zameraných na:

•	znižovanie nežiaducich vplyvov výroby na životné prostredie a zdravie populácie,
•	podporu výroby a predaja environmentálne vhodných výrobkov, podpora environmentálne vhodných inovácií výrob, uplatňovanie environmentálnych technológií a systémov environmentálneho riadenia výroby a služieb,
•	tvorbu a sprístupňovanie informácií o vplyvoch výrobkov, technológií a výrob na životné prostredie a zdravie,
•	podporu „zeleného obstarávania tovarov a služieb“ v rámci procesu verejného obstarávania výrobkov a služieb,
•	podporu európskeho a národného systému environmentálneho označovania výrobkov,
•	presadzovanie stratégie trvalo udržateľného rozvoja cestou uplatňovania dobrovoľných nástrojov environmentálnej výrobkovej politiky.

Merateľné ukazovatele

•	Presadenie získania značky environmentálne vhodný výrobok (EVV) 
•	Počet označených environmentálne vhodných výrobkov
•	Počet vypracovaných technických správ a výnosov pre požadované skupiny výrobkov

Termín: Do 31. 12. 2005: uplatniť získanie značky environmentálne vhodný výrobok; do 31. 8. 2006: zvýšený záujem podnikateľských subjektov o získanie značky EVV

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR a relevantní spolugestori

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

4.4	Pomoc organizáciám v oblasti zlepšovania environmentálneho správania sa, zvyšovania dôveryhodnosti a transparentnosti

Inovácie vo výrobnej sfére v samotných výrobkoch ako aj v oblasti služieb je potrebné z hľadiska udržateľného rozvoja, aby smerovali k vyššej účinnosti zdrojov, najmä neobnoviteľných, aby neprekročili mieru únosného zaťaženia životného prostredia. Túto zdanlivo jednoduchú, ale v skutočnosti náročnú komplexnú úlohu pomáha riešiť trhovo konformným spôsobom nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 761/2001o „EMAS“ ktorým sa ustanovuje jednotná schéma umožňujúca organizáciám v rámci celého ekonomického priestoru EÚ preukázať súlad s požiadavkami na ochranu životného prostredia a udržateľný rozvoj.

Pomoc organizáciám (pri rozvoji zručnosti) v oblasti zlepšovania environmentálneho správania sa, zvyšovania dôveryhodnosti a transparentnosti s cieľom:

•	Vytvoriť inštitucionálny rámec pre využívanie EMAS na Slovensku
•	Zabezpečiť dôveryhodnosť overovacieho a registračného procesu EMAS (odborne spôsobilé osoby oprávnené pre výkon environmentálneho overovania)
•	Vytvoriť podmienky na využívanie EMAS na širokom základe
•	Účasť v EMAS využiť ako výberové kritérium na čerpanie z výdavkových programov EÚ

Termín: Do 31. 12. 2005: vypracovať a schváliť zákon o environmentálnom  overovaní a registrácii organizácií v schéme Európskeho spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit a vykonávaciu vyhlášku k zákonu; do 31. 8. 2006: navrhnúť program podporujúci organizácie k účasti v EMAS a uplatňovať EMAS ako hodnotiace kritérium vo výberových konaniach 

Merateľné ukazovatele

•	Schválenie zákona
•	Program podpory rozvoja EMAS

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

V oblasti pôdohospodárstva:

4.5	Podpora vedy a výskumu pre oblasť obnoviteľných energetických zdrojov

Merateľné ukazovatele

•	Počet podporených projektov v rámci vedy a výskumu v oblasti obnoviteľných energetických zdrojov
•	Vytvorenie komplexného programu zameraného na zvýšenie informovanosti obyvateľstva o výhodách obnoviteľných energetických zdrojov
•	Zavedenie systému ďalšieho vzdelávania pre záujemcov o využitie obnoviteľných energetických zdrojov
•	Počet vyškolených záujemcov
•	Počet vzdelávacích aktivít
•	Zavedenie systematickej prípravy odborníkov pre oblasť obnoviteľných energetických zdrojov už na stredných školách
•	Vybudovanie skúšobného projektu – demonštračnej jednotky určenej na využívanie poľnohospodárskej biomasy
•	Vybudovanie demonštračnej jednotky
•	Zabezpečiť náhradu fosílnych palív biomasou v rozsahu 10% (do 2010)
•	Vytvorenie návrhu podpory pri využívaní biomasy (napr. v rámci daňovej politiky)(2006)
•	Zavedenie štatistického sledovania využívania biomasy a obnoviteľných energetických zdrojov (od r. 2006)
•	Vytvorenie a zapracovanie návrhu zmeny podmienok pre možnosti využívania biomasy na energetické účely v Programe rozvoja vidieka na roky 2007 - 2013 (do r. 2007)

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

V oblasti školstva:

4.6	Aktualizovaný systém štátnych programov výskumu a vývoja na zabezpečenie riešenia kľúčových problémov rozvoja a napĺňania potrieb spoločnosti v podobe návrhu konkrétnych nových štátnych programov 

V súlade s Lisabonskou stratégiou pre Slovensko budú identifikované 3 prioritné oblasti, v ktorých má Slovensko potenciál realizovať výskum  vývoj s výstupom do praxe na európskej úrovni. Priority by mali vychádzať z existujúceho vedecko-technického potenciálu, ako aj zohľadňovať rozvojové potreby podnikateľskej sféry a mali by fungovať takým spôsobom, že ich výstupy budú plne v súlade so stranou dopytu po výsledkoch výskumu a vývoja.

Termín: Do 30. 8. 2006

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR 

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

5.	Podpora využívania všetkých dostupných finančných  možností pre podporu trvalo udržateľného rozvoja v SR

Stručná charakteristika

Profilovanie oblastí týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja v SR, ktoré sa dajú pokryť zo štrukturálnych fondov EÚ a  iných dostupných finančných zdrojov. S uvedeným cieľom súvisí aj vytváranie a aktualizácia príslušnej databázy finančných zdrojov pre oblasť trvalo udržateľného rozvoja. Koncentrovanie financovania trvalo udržateľného rozvoja s dôrazom na stanovené ciele akčného programu. 

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	ÚV a všetci gestori TUR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ; súkromné zdroje

6.	Urbánna obnova a regenerácia územia

Stručná charakteristika

Podpora nástrojov a procesov regenerácie územia smerujúcej k dosiahnutiu účinnejšieho a komplex-nejšieho územného rozvoja. Podpora zlepšovania integrovaného prístupu k urbanistickej a environ-mentálnej praxi, ochrane pamiatkového fondu.

V oblasti kultúry a výstavby:

Cieľom urbánnej obnovy je cielená podpora regenerácie urbánnych štruktúr územia vedúca k zvyšovaniu štandardu a dostupnosti základných služieb, k zhodnocovaniu rozvojového potenciálu územia, zatraktívňovaniu územia a zvyšovaniu jeho bonity prostredníctvom realizácie integrovaných projektov regenerácie územia, vybraných zón, štruktúr a celkov v území.

6.1	Obnova miest

Mestá sú  najväčšie rozvojové centrá, ktorých napredovanie má vplyv na celé okolité územie. Mestá sú zároveň najväčším motorom rozvoja a uplatnenia inovácie, vedy a výskumu. Urbánna obnova by preto mala zahŕňať problematiku obnovy miest. Fondy EÚ tvoria nenahraditeľný finančný zdroj pre doplnenie a stimulovanie rozpočtov miest na prípravu a realizáciu zásadných prioritných projektov obnovy a výstavby miestnej infraštruktúry, regenerácie územia a posilňovanie konkurencieschopnosti územia s pozitívnym vplyvom na celé národné hospodárstvo. Projekty miest, ktoré by mali byť v rámci tejto oblasti podporované, by mali mať charakter komplexných projektov miest týkajúcich sa dostavby a obnovy nevyhnutnej infraštruktúry a regenerácie vybraných častí a celkov miest, v ktorých je zámer prioritne podporiť ich integrovaný rozvoj.     
Pri realizácii aktivít v oblasti podpory urbánnej obnovy by bolo doplnkovým, no zásadným podporným mechanizmom efektívne využite informačných technológií a systémov, osobitne gra-fických informačných systémov, ktoré by podporovali koordináciu urbanistickej, pamiatkarskej a environmentálnej praxe a záujmov v území.

Termín: 1. fáza - do roku 2006: identifikácia vhodnej, široko dostupnej technologickej platformy a vytvorenie príslušnej aplikácie modulu

Merateľné ukazovatele

•	identifikácia vhodnej platformy a vytvorenie príslušnej softvérovej aplikácie

Termín: 2. fáza - do r.  2007:  modelové zapojenie samosprávy a príslušných rezortov

Merateľné ukazovatele
  
•	Zapojenie minimálne 5 miestnych samospráv, 2 VÚC a sprístupniteľných databáz zo strany MVRR SR, MŽP SR a MK SR
•	vytvorenie dohody a pravidiel užívania systému príslušných orgánov – stavebné úrady, pamiatkové úrady, úrady životného prostredia, samosprávy

Termín: 3. fáza - do r.  2010: rozšírenie uplatnenia na min. 10 % samosprávy, ktorá má spracovaný územný plán

Merateľné ukazovatele
 
•	Uplatnenie systému u min. 10 % samosprávy, ktorá má spracovaný územný plán.   

Termín: 1. fáza – rok 2005: programovanie strategických dokumentov SR

Merateľné ukazovatele
 
•	Začlenenie a rozpracovanie problematiky obnovy miest ako súčasti urbánnej obnovy do strategických dokumentov SR (Národný strategický referenčný rámec 2007 - 2013, Národohospodárska stratégia SR, dokumenty v oblasti Lisabonskej stratégie)

Termín: 2. fáza - do r. 2010: implementácia opatrení a aktivít v oblasti obnovy miest vrátane skúšobných projektov

Merateľné ukazovatele

•	Počet podporených projektov
•	Počet zapojených miest do projektov (a ich podiel ku všetkým mestám)
•	Počet ha územia, kde sa realizovali projekty obnovy a regenerácie miest

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MVRR SR; MK SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

6.2	Obnova obcí a občianskej infraštruktúry

Z pohľadu urbánnej obnovy sú centrá a intravilány obcí dôležitým priestorom pre dostupnosť základných služieb (zdravotníctvo, školstvo, kultúra a sociálne služby) prostredníctvom občianskej vybavenosti obcí. Tá predstavuje zároveň i priestor pre organizovanie komunitného života, ochranu a prezentáciu lokálneho kultúrneho a prírodného dedičstva, zhodnocovanie sociálneho kapitálu, udržanie ľudských zdrojov vo vidieckom prostredí a podporu rozvoja hospodárskych aktivít. Dostupnosť základných služieb (zdravotníctvo, školstvo, sociálne a kultúrne služby) sa okrem občianskej vybavenosti územia (OV) premieta i vo forme jej inštitucionálneho zabezpečenia v území. Vzhľadom na charakter OV nie je v silách obcí a miest zabezpečiť jej adekvátnu obnovu, resp. výstavbu. OV je významným priestorom pre komunikáciu a prácu s ľudskými zdrojmi a sociálnym kapitálom územia.

Termín: 1.fáza – rok 2005: programovanie strategických dokumentov SR

Merateľné ukazovatele

•	Začlenenie a rozpracovanie problematiky obnovy a renovácie obcí ako súčasti urbánnej obnovy do strategických dokumentov SR (Národný strategický referenčný rámec 2007 - 2013, Národohospodárska stratégia SR, dokumenty v oblasti Lisabonskej stratégie)

Termín: 2. fáza - do r. 2010: implementácia opatrení a aktivít v oblasti obnovy a renovácie obcí vrátane skúšobných projektov

Merateľné ukazovatele

•	Počet podporených projektov
•	Počet obcí zapojených do projektov (a ich podiel ku všetkým obciam)
•	Počet ha územia, kde sa realizovali projekty obnovy a regenerácie obcí

Termín: 1. fáza – rok 2005: programovanie strategických dokumentov SR

Merateľné ukazovatele

•	Začlenenie a rozpracovanie problematiky obnovy a výstavby občianskej infraštruktúry územia ako súčasti urbánnej obnovy do strategických dokumentov SR (Národný strategický referenčný rámec 2007 - 2013, Národohospodárska stratégia SR, dokumenty v oblasti Lisabonskej stratégie)

Termín: 2. fáza - do r. 2010: implementácia opatrení a aktivít v oblasti obnovy a výstavby občianskej infraštruktúry

Merateľné ukazovatele

•	Počet podporených projektov a ich podiel k celkovému počtu zariadení občianskej infraštruktúry / vybavenosti v danej oblasti (školstvo, zdravotníctvo, sociálna oblasť, kultúra)   
•	Počet obyvateľov spádového územia, ktorí majú úžitok z realizácie projektu
•	Podiel podpory (počet projektov a celkový objem financií) podľa zriaďovateľa (štátne inštitúcie, zariadenia regionálnej a miestnej samosprávy, iné typy zariadení) 
•	Zvýšenie multifunkčnosti zariadení a zvýšenie štandardu a podmienok na poskytovanie služieb, zlepšenie kvality technologických zariadení, technického stavu a vybavenia jednotlivých zariadení u realizovaných projektov v tejto oblasti 
•	Podlahová plocha budov, ktorá bola novovytvorená realizáciou projektov (predtým nevyužitá alebo neexistujúca), alebo bola obnovená pre účely obnovy a výstavby občianskej infraštruktúry
•	Podiel poskytnutej podpory pre realizáciu projektov obnovy a výstavby občianskej infraštruktúry podľa jednotlivých krajov a podľa podpory projektov realizovaných v mestách a v obciach
•	Priemerný počet samospráv spádového územia a subjektov štátnej správy zapojených do prípravy a realizácie jedného projektu v tejto oblasti (tvorba partnerstiev)  

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MVRR SR; MK SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ
6.3	Regenerácia hnedých parkov

Spoločné pre mesta i obce sú tzv. hnedé parky – depresívne, nevyužité, resp. degradujúce územia z hľadiska súčasných funkcií, ktoré sa nachádzajú v intravilánoch alebo extravilánoch miest a obcí. Tieto hnedé parky sú výsledkom nekoncepčnej industrializácie a spriemyselňovania územia z obdobia socialistického plánovania. Ich územia sú často zaťažené rôznymi environmentálnymi záťažami a v podstatnej miere sú vo veľmi komplikovaných majetkovoprávnych vzťahoch ako dôsledok rozpadu štátnych podnikov, následnej privatizácie a bankrotov rôznych následníckych subjektov. V procese regenerácie týchto hnedých parkov by bolo možné uplatniť princíp verejno-súkromných partnerstiev so smerovaním k cielenému – novému a integrovanému rozvoju týchto území pre služby, obchod, výrobu, vývoj, ale i pre projekty bývania, rekreácie a občianskej vybavenosti. V procese regenerácie hnedých parkov môžu nové funkcie poskytovať a hodnoty spoluvytvárať i tzv. objekty priemyselného dedičstva, ktoré môžu byť selektívne zachované a využité pri regenerácií týchto území, ak sa v nich nachádzajú. Podpora z verejných zdrojov by mala na základe presných kritérií zahŕňať majetkovoprávne vysporiadanie hnedých parkov, prípravu komplexných projektov a projektovej dokumentácie regenerácie hnedých parkov, sanačné náklady na odstraňovanie environmentálnych záťaží, ako i prostriedky určené na samotnú regeneráciu týchto hnedých parkov (čiastočnú či komplexnú).

Termín: 1.fáza – rok 2005: programovanie strategických dokumentov SR

Merateľné ukazovatele 

•	začlenenie a rozpracovanie problematiky regenerácie hnedých parkov do strategických dokumentov SR (Národný strategický referenčný rámec 2007-2013, Národohospodárska stratégia SR, dokumenty v oblasti Lisabonskej stratégie)

Termín: 2. fáza - do r. 2010: implementácia opatrení a aktivít v oblasti regenerácie hnedých parkov

Merateľné ukazovatele

•	Počet podporených projektov a ich podiel k celkovému počtu hnedých parkov   
•	Počet ha územia a m2 podlahových plôch budov, kde sa realizovali projekty regenerácie hnedého parku
•	Počet obyvateľov obce alebo mesta, kde sa realizuje regenerácia hnedého parku a podiel a počet pracovníkov na území hnedého parku pred a po realizácii projektu regenerácie hnedého parku
•	Podlahová plocha budov, hál a zastavaných plôch, ktorá bola novovytvorená realizáciou projektov (predtým nevyužitá alebo neexistujúca), alebo bola obnovená pre účely novej výstavby, resp. umiestnenie prevádzok firiem a inštitúcií 
•	Podiel poskytnutej podpory pre realizáciu projektov regenerácie hnedých parkov a podpory určenej na výstavbu priemyselných parkov na zelenej lúke
•	Počet samospráv spádového územia a subjektov štátnej správy zapojených do prípravy a realizácie projektu v tejto oblasti (tvorba partnerstiev)
•	Podiel m2 zachovaných podlahových plôch budov a hál k celkovému počtu m2 podlahových plôch budov a hál, ktoré prešli procesom regenerácie

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MVRR SR a relevantní spolugestori

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

6.4	Revitalizácia pamiatkového fondu

Pamiatkový fond v území - mestách a obciach - tvorí nenahraditeľnú hodnotu, miestnu identitu - tzv. „genius loci“, ktorý vytvára neopakovateľnú atmosféru a podmienky pre rozvoj a uplatnenie tvorivých skupín, komerčných subjektov, samosprávy, ako i občanov na jej území. Podpora v tejto oblasti by bola komplementárna k existujúcim dotačným systémom v rezortoch kultúry (podpora obnovy pamiatkového fondu prostredníctvom programu Obnovme si svoj dom) a sociálnych vecí (podpora zamestnávania a uplatnenia nezamestnaných pri obnove pamiatkového fondu). Osobitný dôraz by sa kládol na vybranú skupinu pamiatkových objektov, ktoré historicky plnili významné hospodárske a spoločenské funkcie (tzv. profánna a fortifikačná architektúra, ako sú kaštiele, hrady, zámky, vily, kúrie, meštianske domy, ale i historické parky), pričom dnes sú tieto objekty v narušenom či dezolátnom stave alebo sú nevyužité, čiastočne využité, resp. nevhodne využité. Podpora v oblasti revitalizácie pamiatkového fondu by bola zameraná na podporu procesov záchrany, obnovy a začiatku postupného využívania týchto objektov vo výrazne zaostávajúcich regiónoch a sídlach. Podľa analýzy Pamiatkového úradu SR je takýchto objektov v území SR zhruba 1300. 

Termín: 1. fáza – rok 2005: programovanie strategických dokumentov SR

Merateľné ukazovatele

•	začlenenie a rozpracovanie problematiky revitalizácie pamiatkového fondu do strategických dokumentov SR (Národný strategický referenčný rámec 2007-2013, Národohospodárska stratégia SR, dokumenty v oblasti Lisabonskej stratégie)

Termín: 2. fáza - do r. 2010: implementácia opatrení a aktivít v oblasti revitalizácie pamiatkového fondu 

Merateľné ukazovatele

•	Počet podporených projektov a ich podiel k celkovému počtu výberovej kategórie nevyužitých pamiatkových objektov 
•	Počet m2 podlahových plôch budov a ha historických parkov, kde sa realizovali projekty revitalizácie pamiatkového fondu
•	Počet obyvateľov obce alebo mesta, kde sa realizuje revitalizácia pamiatkového fondu a podiel a počet pracovníkov na území pred a po realizácii projektu revitalizácie pamiatkového fondu
•	Rozvoj živnostenského podnikania pred a po realizácii projektu (s odstupom dvoch rokov) v komunite / sídle, kde sa realizoval projekt revitalizácie pamiatkového objektu
•	Počet samospráv spádového územia a subjektov štátnej správy zapojených do prípravy a realizácie projektu v tejto oblasti (tvorba partnerstiev)

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	 MK SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

V oblasti životného prostredia:

6.5	Vodný plán Slovenska a plány manažmentov povodí

Vodný plán Slovenska je v zmysle vodného zákona základným strategickým dokumentom vodného plánovania, ktorý určuje rámcové úlohy na ochranu a zlepšenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd a vodných ekosystémov na trvalo udržateľné a hospodárne využívanie vôd, na zlepšenie vodných pomerov, na ochranu ekologickej stability krajiny a na ochranu pred škodlivými účinkami vôd. 
V súlade s tým je potrebné definovať rámcové úlohy na ochranu a zlepšenie stavu povrchových a podzemných vôd a vodných ekosystémov. 

Termín: Do 31. 12. 2005: príprava podkladov na vypracovanie Vodného plánu Slovenska; do 31. 8. 2006: vypracovanie návrhu časového a vecného harmonogramu prípravy návrhu plánov manažmentu povodí

Merateľné ukazovatele

•	Návrh časového a vecného harmonogramu prípravy plánov manažmentu povodí
•	Vytvorenie podmienok pre ochranu a zlepšene stavu povrchových vôd a podzemných vôd a vodných ekosystémov

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

7.	Podpora redukcie odpadu a opatrenia na redukciu energetickej náročnosti ekonomiky SR

Stručná charakteristika

Vytvorenie sady ekonomických nástrojov na podporu redukcie odpadu a energetickej náročnosti ekonomiky SR. Zavedenie moderných softvérových a hardvérových prostriedkov pri zbere dátových údajov, ich spracovaní a sprístupnení. Zohľadňovanie trvalo udržateľného ekonomického rastu podmieneného spoľahlivosťou dodávok energie s ohľadom na životné prostredie.

V oblasti hospodárstva:

Pôvodný zákon o energetike (č. 70/1998 Z. z.) sa v roku 2004 nahradil novým zákonom o energetike (č. 656/2004 Z. z.), ktorý upravuje podmienky pre podnikanie v energetike; prístup na trhu, práva a povinnosti účastníkov trhu v energetike; práva, právom chránené záujmy a povinnosti fyzických a právnických osôb, ktorých práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti môžu byť dotknuté účastníkmi trhu v energetike; výkon štátnej správy v energetike a výkon štátneho dozoru nad podnikaním v energetike a zákonom o tepelnej energetike (č. 657/2004 Z. z.), ktorý upravuje podmienky podnikania v tepelnej energetike; práva a povinnosti účastníkov trhu s teplom; hospodárnosť prevádzky sústavy tepelných zariadení; obmedzujúce opatrenia súvisiace so stavom núdze v tepelnej energetike; pôsobnosť orgánov štátnej správy a obcí a výkon štátneho dozoru v tepelnej energetike; práva a povinnosti fyzických a právnických osôb, ktorých práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti môžu byť dotknuté výkonom práv a povinnosti účastníkov trhu s teplom.

7.1	Zabezpečenie bezpečnej a spoľahlivej dodávky všetkých foriem energie v požadovanom množstve a kvalite pri optimálnych nákladoch, sebestačnosti výroby elektriny a znižovaní energetickej náročnosti

Slovenská republika plne prevzala do zákona o energetike a regulácii  príslušné smernice EÚ upravujúce trh s elektrinou a s plynom.  Napriek tejto skutočnosti  sa plne nerozbehol reálny trh s týmito produktmi. Jedným z dôvodov je aj  uplatnenie  právnych predpisov v praxi, preto cieľom tejto úlohy  je dať  odpoveď na otázku, ako sa v praxi  implementujú právne predpisy  a identifikovať, kde sú slabé miesta (technické, inštitucionálne a iné bariéry skutočnej liberalizácie).
Cieľom úlohy je získať reálny obraz  o bariérach, ktoré bránia otvoreniu trhu  s energiou: podrobný popis bariér skutočného otvorenia trhu a návrh opatrenia na ich odstránenie. Dobudovanie vnútorného trhu - „Identifikácia bariér skutočného otvorenia trhu s energiou“

Termín: Do 30. 6. 2005: pripraviť zadanie analýzy podnikateľského prostredia v energetike a štúdie najnižších nákladov na zabezpečenie spoľahlivosti zásobovania  energiami; do 30. 11. 2006 zverejniť výsledky analýzy a návrhy konkrétnych zmien legislatívneho rámca v energetike

Merateľné ukazovatele

•	Vznik nových obchodníkov s elektrinou a plynom
•	Podiel počtu podnikateľov, ktorí zmenili dodávateľa elektriny a plynu na celkovom počte podnikateľov

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MH SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

7.2	Rozvoj ekotechnológií – „Vytvorenie podmienok pre podporu úspor energie, diverzifikáciu primárnych zdrojov s využitím obnoviteľných zdrojov energie“
  
Zabezpečiť podporu využívania progresívnych technológií zabezpečujúcich úsporu  energií a zariadení s vyššou energetickou účinnosťou, využívanie energie s minimálnym vplyvom na životné prostredie. Vytvoriť podmienky  pre diverzifikáciu primárnych zdrojov energie s využitím obnoviteľných zdrojov energie. Cieľom úlohy je substituovať primárne energetické zdroje obnoviteľnými zdrojmi a celková úspora energií.

•	Znížiť podiel SR na zmene klímy redukciou emisií skleníkových plynov v období 2008-2012, splniť záväzky Kjótskeho protokolu: znížiť emisie skleníkových plynov v období 2008-2012 o 8% v porovnaní s rokom 1990
•	Vytvoriť východiská pre predpokladané druhé cieľové obdobie: zabezpečiť ďalších   5% reduk-cie oproti cieľu Kjótskeho protokolu na využitie v druhom cieľovom období
•	Dosiahnuť kontrolu nad vývojom emisií skleníkových plynov tak, aby trend rastu bol postupne zmierňovaný až po stabilizáciu v období po roku 2015. S primeraným predstihom vypracovať stratégiu na dosiahnutie poklesu emisií skleníkových plynov
•	Zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe primárnych zdrojov na 6 % do roku 2010
•	Zvýšiť podiel elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe elektriny na 19 % do roku 2010
•	Dosiahnuť minimálny podiel biopalív a iných obnoviteľných palív 5,75 %, ktorý je vypočítaný na základe energetického obsahu všetkých benzínov a nafty na dopravné účely

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MH SR a relevantní spolugestori

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

V oblasti životného prostredia:

7.3	Zavedenie informačného systému o odpadoch - ISO
 
Informačný systém o odpadoch (ISO) sa vyvíjal od roku 1992 a bol koncipovaný tak, aby slúžil pre všetky úrovne štátnej správy v odpadovom hospodárstve SR. Vychádza z právnych predpisov SR, ktoré určujú povinnosti všetkých subjektov pôsobiacich v oblasti odpadového hospodárstva. Slúži predovšetkým ako zdroj údajov z oblasti odpadového hospodárstva SR. Vybavenosť úradov štátnej správy sa veľmi rýchlo mení so zavádzaním nových informačných a komunikačných technológií (ICT) na obvodné a krajské úrady životného prostredia a ich napojenie na internet, ďalej intranetovú sieť ŽP-NET a VS NET. V tomto zmysle je potrebná rekonštrukcia serverov s cieľom optimalizácie výkonu aplikácie vrátane hardvérového a softvérového dovybavenia štátnej správy odpadového hospodárstva, automatizovaný zber údajov od povinných subjektov a zavedenie používania elektronického podpisu pre zjednodušenie zberu dátových údajov. 

Termín: Do 31. 12. 2005: sprevádzkovanie jednotného informačného systému ISO v súčinnosti so všetkými zainteresovanými subjektami	 

Merateľné ukazovatele

•	Skrátenie dĺžky časového obdobia  od zberu dátových údajov po ich spracovanie a sprístupnenie
•	Kvalita a zjednotenie štatistických údajov
•	Informačné vybavenie štátnej správy odpadového hospodárstva 

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

7.4	Vytvorenie Registra výrobcov elektrozariadení 

Podľa smernice 2002/96/EC o odpade z elektrických a elektronických zariadení členské štáty majú vyhotoviť register výrobcov elektrozariadení a zhromaždiť informácie o množstve a kategóriách elektrických a elektronických zariadení, ktoré boli v rámci členských štátov uvedené na trh, zozbierané  všetkými spôsobmi, opätovne použité, recyklované a zhodnotené a o  vyvezenom zozberanom odpade podľa hmotnosti alebo, ak to nie je možné, podľa počtu. Smernica sa týka nasledujúcich kategórií elektrozariadení:
Kategória č. 1:  Veľké domáce spotrebiče
Kategória č. 2:  Malé domáce spotrebiče
Kategória č. 3:  Informačné technológie a telekomunikačné zariadenia
Kategória č. 4:  Spotrebná elektronika
Kategória č. 5:  Svetelné zdroje
Kategória č. 6:  Elektrické a elektronické nástroje (s výnimkou veľkých SPN)              
Kategória č. 7:  Hračky, zariadenia určené na športové a rekreačné účely
Kategória č. 8:  Zdravotnícke zariadenia (s výnimkou všetkých impl. a infik.výrobkov)                  
Kategória č. 9:  Prístroje na monitorovanie a kontrolu
Kategória č. 10: Predajné automaty

Vytvorenie Registra výrobcov elektrozariadení je zamerané na vytvorenie systému (program) na vytvorenie Registra výrobcov elektrozariadení, zabezpečenie naplnenia registra výrobcov elektrozariadení potrebnými údajmi, zhromaždenie informácií o množstve a kategóriách elektrických a elektronických zariadení, ktoré boli v rámci členských štátov uvedené na trh, zozbierané  všetkými spôsobmi, opätovne použité, recyklované a zhodnotené a o  vyvezenom zozberanom odpade podľa hmotnosti alebo, ak to nie je možné, podľa počtu a zasielanie hlásenia Európskej komisii na základe údajov z Registra výrobcov elektrozariadení.

Termín: Do 31. 12. 2005: vytvoriť Register výrobcov elektrozariadení; do 31. 8. 2006: zhromaždiť informácie o množstve a kategóriách elektrických a elektronických zariadení

Merateľné ukazovatele

•	% zaregistrovaných výrobcov k celkovému počtu výrobcov
•	% doplnených hlásení výrobcov k celkovému počtu výrobcov

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

7.5	Optimalizácia separovaného zberu komunálnych odpadov 

V nadväznosti na rámcovú smernicu 75/442/EHS o odpade, v súlade s § 3 zákona o odpadoch je potrebné predchádzať vzniku odpadov a obmedzovať ich tvorbu najmä rozvojom technológií šetriacich prírodné zdroje, výrobou výrobkov, ktorá rovnako ako  výsledné výrobky čo možno najmenej zvyšuje množstvo  odpadov a čo možno najviac znižuje znečisťovanie životného prostredia a vývojom  vhodných metód  zneškodňovania nebezpečných  látok obsiahnutých v odpadoch určených na zhodnotenie.
V prípade, že to nie je možné alebo účelné, tak sa musí zabezpečiť zhodnocovanie odpadov recykláciou, opätovným použitím alebo inými procesmi umožňujúcimi získavanie druhotných surovín, alebo využitie  odpadov  ako  zdroja  energie. V prípade, že nie je možné zabezpečenie zhodnotenia odpadov, tak sa musí zabezpečiť zneškodnenie odpadov spôsobom neohrozujúcim  zdravie  ľudí a nepoškodzujúcim  životné  prostredie  nad  mieru  ustanovenú zákonom. Medzi základné aktivity patrí aj separovaný zber komunálnych odpadov, ktorý je potrebné nielen zavádzať, ale aj udržiavať a postupne aj optimalizovať.

Termín: Do 31. 12. 2005:  pripraviť zadanie auditu; do 31. 8. 2006:  vyhotoviť a zverejniť výsledky auditu

Merateľné ukazovatele

•	% vyseparovaných odpadov k celkovému produkovanému množstvu odpadov
•	% zhodnocovaných odpadov k celkovému vyseparovanému množstvu odpadov

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

7.6	Podpora zvyšovania zavádzania recyklovateľných a biologicky rozložiteľných obalov

Podľa smernice 94/62/ES, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 2004/12/ES a smernicou 2005/20/ES o obaloch a odpadoch z obalov, majú členské štáty plniť záväzné limity pre rozsah zhodnocovania odpadov z obalov a pre rozsah ich recyklácie vo vzťahu k celkovej hmotnosti odpadov z obalov. Slovenská republika spolu s ostatnými prístupovými krajinami žiadala o prehodnotenie zvýšených cieľov recyklácie a zhodnocovania odpadov z obalov z dôvodu ekonomickej nákladnosti zabezpečenia požiadaviek kladených Európskym spoločenstvom pre oblasť recyklácie a zhodnoco-vania odpadov z obalov. Prechodné obdobie bolo Európskou komisiou uznané smernicou 2005/20/ES pre Slovenskú republiku do roku 2012.

Je potrebné v maximálnej možnej miere podporovať zavádzanie recyklovateľných obalov na trh a do spotrebiteľskej siete. Cieľové miery recyklácie a zhodnotenia odpadov z obalov majú v konečnom dôsledku pozitívny vplyv na zamestnanosť, najmä v oblasti zberu, úpravy a spracovania odpadov z obalov, ako cenných zdrojov náhrady primárnych surovín. Biologicky rozložiteľné obaly budú jednak znižovať náročnosť recyklácie, ale aj potreby primárnych surovín a ich používanie zabezpečí čo najmenšiu záťaž pre životné prostredie.

Termín: Do 31. 12. 2005: vyhodnotenie plnenia limitov za rok 2004; do 31. 8. 2006: spracovanie údajov z hlásení za rok 2005 

Merateľné ukazovatele

•	plnenie limitov zhodnocovania a recyklácie 
•	počet vybudovaných zariadení na zhodnocovanie a recykláciu odpadov z obalov 

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

7.7	Optimalizácia nakladania s biologicky rozložiteľnými komunálnymi odpadmi (BRKO)

V nadväznosti na smernicu 1999/31/EC o skládkach odpadu, podľa § 5 ods. 1 písm. d) vyhlášky MŽP SR č. 283/2001 Z. z. o vykonaní niektorých ustanovení zákona o odpadoch v znení vyhlášky MŽP SR č. 509/2002 Z. z, a vyhlášky MŽP SR č. 128/2004 Z. z., musí záväzná časť programu odpadového hospodárstva (POH) kraja a okresu obsahovať opatrenia na znižovanie množstva biologicky rozložiteľných odpadov ukladaných na skládky odpadov, vyjadreného v  jednotkách hmotnosti vo východiskovom a cieľovom roku s cieľom dosiahnuť znižovanie ukladania týchto odpadov na skládky odpadov takto:
•	do 9 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto vyhlášky (t. j. do r. 2010) znížiť množstvo sklád-kovaných biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov na 75 % z celkového množstva (hmotnosti) komunálnych odpadov vzniknutých v r. 1995,
•	do 12 rokov  od nadobudnutia účinnosti tejto vyhlášky (t.j. do r. 2013) znížiť množstvo skládkovaných biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov na 50 % z celkového množstva (hmotnosti) komunálnych odpadov vzniknutých v r. 1995,
•	do 19 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto vyhlášky (t.j. do r. 2020)  znížiť množstvo skládkovaných biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov na 35 % z celkového množstva (hmotnosti) komunálnych odpadov vzniknutých v r. 1995.

Termín: Do 31. 12. 2005:  pripraviť zadanie auditu; do 31. 8. 2006:  vyhotoviť a zverejniť výsledky auditu

Merateľné ukazovatele

•	% zhodnocovaných BRKO k celkovému produkovanému množstvu BRKO

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

7.8	Zvyšovanie používania recyklovateľných komponentov v elektropriemysle

Podľa smernice 2002/96/EC o odpade z elektrických a elektronických zariadení členské štáty majú zabezpečiť, aby výrobcovia alebo tretie strany konajúce v ich mene, vytvorili v súlade s právnymi predpismi spoločenstva systémy na zabezpečenie spracovania elektroodpadu za použitia najlepších dostupných techník na spracovanie, zhodnotenie a recykláciu. 
 
Merateľné ukazovatele

•	počet vybudovaných zariadení na recykláciu 
•	počet kategórií prípadne druhov elektrozariadení, pre ktoré sú vybudované recyklačné zariadenia

Termín: Do 31. 2. 2005: Analýza súčasného stavu, pre ktoré elektrozariadenia nie sú vybudované recyklačné kapacity na území SR prípadne v blízkom okolí SR za použitia najlepších dostupných techník na spracovanie, zhodnotenie a recykláciu.

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

8.	Podpora rozvoja informačnej spoločnosti v SR

Stručná charakteristika

Podpora všetkých aktivít rozvoja informačnej spoločnosti v SR s dôrazom na podporu produkcie nehmotných statkov a odľahčovanie fyzickej infraštruktúry SR spolu s podporou využívania informač-ných a znalostných zdrojov pre rozvoj spoločnosti SR. Sprístupňovanie informačných možností čo najväčšiemu počtu používateľov a zlepšovanie zručností pri práci s hardvérom a softvérom.

V oblasti školstva:

8.1	Informatizácia v školstve

•	Podporiť aktívne využívanie IKT vo vyučovacom procese
•	Zabezpečiť počítačovú gramotnosť učiteľov na všetkých stupňoch škôl na požadovanej úrovni
•	Priblížiť sa k európskemu priemeru vo vybavenosti IKT na školách
•	Príprava Stratégie informatizácie regionálneho školstva v SR

Termín: Do 31. 8. 2006: zavedenie predmetu „práca s počítačom“ na ZŠ od 6. ročníka, realizácia školení učiteľov so zameraním na využívanie IKT vo vyučovacom procese, vytvorenie „IKT tried“ interaktívne využívajúce prostredie IKT vo vyučovaní; do 31. 12. 2006: príprava Stratégie informatizácie regionálneho školstva v SR

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

V oblasti dopravy, pôšt a telekomunikácií:

8.2	Informatizácia spoločnosti ako súčasť národohospodárskej stratégie SR 

Nosným cieľom informatizácie spoločnosti (informatizácia spoločnosti ako súčasť národohospodárskej stratégie SR do roku 2013) je priniesť novú kvalitu do všetkých oblastí politického, hospodárskeho a spoločenského života vytvorením vhodných podmienok – umožňujúceho prostredia – pre zvyšovanie efektívnosti, produktivity a konkurencie schopnosti obyvateľstva.

Pri napĺňaní cieľa informatizácie spoločnosti je potrebné rešpektovať zameranie sa na občana (fyzické a právnické osoby, orgány verejnej správy a samosprávy), umožniť adaptáciu programov a projektov k meniacim sa podmienkam a potrebám, rešpektovať zákonitosti voľného trhu (ponuka a dopyt, konkurenciou stimulovaný rozvoj), programové financovanie počas obdobia potrebného na realizáciu projektov a koncepčnosť a postupnosť pri realizácii.

Medzi nosné piliere informatizácie spoločnosti patrí: obsah, ktorý je štandardne sprístupnený cez tzv. vstupnú bránu, alebo portál. Systematické budovanie ústredného portálu verejnej správy so všetkými náležitosťami je kľúčovým krokom verejnej správy k naplneniu cieľa informatizácie spoločnosti; Práca s novými informačnými a komunikačnými technológiami, ktorá patrí dnes vo vyspelých krajinách sveta k tzv. strategickým zručnostiam. Následne predpokladáme, že každý zamestnanec verejnej správy a každý absolvent strednej školy, alebo učilišťa by dnes mal mať túto strategickú zručnosť; a prístupová infraštruktúra, ktorá má ambíciu poskytnúť lacný, rýchly a bezpečný prístup k informáciám a službám v elektronickej podobe prostredníctvom internetu.

Termín: Priebežne

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MDPT SR a relevantní spolugestori

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

9.	Príprava ľudských zdrojov na implementáciu TUR do rozhodovania štátnych orgánov SR 

Stručná charakteristika

Implementácia zásad a cieľov TUR v podmienkach Slovenskej republiky vytvára potrebu dlhodobého vzdelávania štátnych zamestnancov na všetkých úrovniach.  Systematické vzdelávanie v oblasti TUR by malo byť zamerané na lepšie pochopenie základných dokumentov TUR v SR ako aj medziná-rodných dokumentov, ktoré ukladajú záväzky SR.

Merateľné ukazovatele

•	Počet vyškolených pracovníkov štátnej správy

Termín: Do 31. 3. 2006

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	ÚV SR v spolupráci s ÚPŠS a gestormi TUR

Financovanie

•	Finančné prostriedky budú požadované z limitu výdavkov kapitoly ÚV SR na roky 2006 – 2008 a ďalšie rozpočtové roky; zdroje z fondov EÚ

10.	Ochrana a racionálne využívanie prírody a krajiny 

Stručná charakteristika

Ochrana a racionálne využívanie prírody a krajiny v krátkodobých politikách a implementácia záväzkov v tejto oblasti do dlhodobých strategických dokumentov SR a do hospodárskej politiky SR. Vytvorenie symbiózy medzi záujmami podnikateľského prostredia a ochranou prírody.

V oblasti hospodárstva:

Hlavným cieľom aktualizovanej surovinovej politiky SR je zabezpečenie dostatku nerastných surovín pri optimálnych nákladoch a primeranej ochrane životného prostredia, s dôrazom na sebestačnosť pri zabezpečení nerastných surovín v odvetviach, kde je to reálne. K prvoradým cieľom patria zodpovedajúce legislatívne pravidlá upravujúce geologický výskum a prieskum a efektívne a trvalo udržateľné využívanie domácich surovinových zdrojov v trhových podmienkach a v súlade s dlhodobými potrebami spoločnosti v rámci Európskej únie.

Merateľné ukazovatele

•	Vyhodnocovať efektívnosť využívania ložísk nerastných surovín, u ktorých výsledky výpočtu zásob dávajú predpoklad pre ekonomicky výhodnú ťažbu pri zohľadnení princípov trvalo udržateľného rozvoja do 30. 4. 2008
•	V súlade s príslušnou legislatívou Európskej únie navrhnúť a vykonať vhodné zmeny aplikovateľné v legislatíve Slovenskej republiky, upravujúce geologický prieskum, ťažbu a využívanie primárnych aj druhotných nerastných surovín, ochrany životného prostredia a štátnej pomoci. Vypracovať legislatívny zámer vypracovania banského kódexu do 31.03.2006
•	Priebežne sledovať spotrebu najdôležitejších druhov nerastných surovín a vyhodnocovať životnosť overených geologických zásob s cieľom zabezpečenia trvalo udržateľného rozvoja závislých výrobných odvetví a k tomu prijímať včas podľa potreby príslušné opatrenia 

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MH SR a relevantní spolugestori

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

10.1	Podporiť zavádzanie systémov kvality v zariadeniach cestovného ruchu

V oblasti cestovného ruchu spracovalo MH SR Koncepciu rozvoja cestovného ruchu na roky 2005 a 2006.
MH SR tiež spracovalo rozvojový materiál Regionalizácia cestovného ruchu v SR, v ktorom okrem iného je bilancia územie SR z hľadiska potenciálu cestovného ruchu a  členenie územia Slovenska na 21 regiónov cestovného ruchu. Z hľadiska existujúceho potenciálu sú navrhnuté nosné formy cestovného ruchu v týchto regiónoch, zohľadňujúc pritom podmienky trvalo udržateľného rozvoja. S
Pri schvaľovaní a realizovaní rozvojových zámerov v cestovnom ruchu sa budú využívať výstupy zo základného materiálu  Regionalizácia cestovného ruchu.

Časový horizont: 2005 – 2013

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MH SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

V oblasti životného prostredia:

10.2	Spracovanie programov starostlivosti pre národné parky, chránené krajinné oblasti, chránené vtáčie územia a územia európskeho významu (NATURA 2000)      
   
Strety záujmov podnikateľského prostredia (najmä v oblasti cestovného ruchu) a ochrany prírody a krajiny vyústili do rozhodnutia vlády, ktorá uznesením č.106/2005 zo dňa 9. 2. 2005 schválila  „Systémové opatrenia na riešenie obmedzení rozvoja podnikateľského prostredia a cestovného ruchu z pohľadu ochrany životného prostredia“, ktorých cieľom je uvedené rozpory odstrániť.   

V tomto cieli je potrebné stanoviť zásady starostlivosti chránené územia diferencovane podľa jednotlivých zložiek životného prostredia, stanoviť regulatívy využívania  území vo vzťahu k jednotlivým odvetviam ľudskej činnosti, prehodnotiť stupne ochrany a hranice jednotlivých chránených území, zachovanie prírodných biotopov ohrozených druhov rastlín a živočíchov.

Termín: Do 31. 12. 2005: spracovanie podkladov pre programy starostlivosti pre národné parky a chránené krajinné oblasti a budovanie infraštruktúry ochrany prírody a krajiny; do 31. 8. 2006: príprava podkladov pre vybudovanie národného centra NATURA 2000 a vypracovanie harmonogramu budovania zariadení ochrany prírody a krajiny

Merateľné ukazovatele

•	počet vypracovaných a schválených programov starostlivosti
•	počet prehodnotených chránených území  
•	vybudované zariadenia  ochrany prírody a krajiny
•	schválenie sústavy NATURA 2000 Európskou komisiou

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

10.3	Ochrana a racionálne využívanie pôdy v krajine

Merateľné ukazovatele

•	Vývoj a vyhodnocovanie rozsahu degradačných procesov (vodná erózia, kontaminácia, zasolenie, acidifikácia) v rámci poľnohospodárskej pôdy (v 5-ročných cykloch)
•	Vývoj a vyhodnocovanie úbytkov poľnohospodárskej pôdy (ročne)

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŽP SR; MP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

11.	Implementovanie podpory trvalo udržateľného rozvoja do legislatívy SR

Stručná charakteristika

Úprava základných legislatívnych dokumentov SR v  smere implementácie základných princípov podpory trvalo udržateľného rozvoja v SR a  implementácia medzinárodných záväzkov SR v tejto oblasti do príslušnej legislatívy SR. V súlade s Protokolom o strategickom environmentálnom hodnotení sa zabezpečí, aby sa environmentálne hľadisko vrátane zdravotného, zvážilo a integrovalo v príslušnom rozsahu do prípravy legislatívy, ktoré budú mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie a zdravie. Postupne implementovať aj novú metódu pre hodnotenie vplyvov („Impact Assessment“), ktorá integruje všetky sektorové hodnotenia týkajúce sa priamych a nepriamych vplyvov, do jedného spoločného nástroja.

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	Všetci gestori TUR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

12.	Implementovanie základných princípov trvalo udržateľného  rozvoja do učebných osnov na všetkých stupňov škôl v SR a v systéme celoživotného vzdelávania 

Stručná charakteristika

Zabezpečenie výučby filozofie a základných princípov trvalo udržateľného rozvoja do učebných osnov všetkých stupňov škôl v SR a v systéme celoživotného vzdelávania. Zohľadňovanie dynamického vývoja v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a flexibilné prispôsobovanie vzdelávania týmto novým podmienkam.

V oblasti školstva a  životného prostredia:

12.1	Začlenenie  Stratégie pre vzdelávanie k trvalo udržateľnému rozvoju do vzdelávacieho procesu

Stratégie pre vzdelávanie k trvalo udržateľnému rozvoju bola prijatá na stretnutí ministrov školstva a životného prostredia členských krajín UNECE vo Vilniuse 17. – 18. marca 2005. Táto stratégia je príspevkom k Rámcu pre návrh implementačného programu pre Desaťročie vzdelávania pre trvalo udržateľný rozvoj Organizácie OSN pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) a rozvíjanie a zapracovávanie trvalo udržateľného rozvoja do formálnych vzdelávacích systémov vo všetkých relevantných predmetoch a do neformálneho vzdelávania v členských štátoch UNECE. Postupné zhoršovanie životného prostredia Zeme vplyvom niektorých ľudských činností a devastácie prírody v predchádzajúcich obdobiach, ale aj v súčasnosti, v základoch súvisí s pomerne nízkou úrovňou environmentálneho vedomia človeka. Zvyšovanie tejto úrovne a s tým spojené uvedomelé konanie môže bez zvýšených nákladov napomôcť v globálnom meradle spomalenie degradačného procesu, až k jeho zastaveniu, v konkrétnych regiónoch a lokalitách dokonca prispieť k zlepšeniu stavu životného prostredia.          

Súčasťou je aj zámer zvýšiť schopnosť slovenských občanov  vnímať štátnu environmentálnu politiku a  environmentálnu politiku EÚ a zvýšiť úroveň environmentálnej osvety a environmentálneho vedomia obyvateľstva spolu so zvyšovaním uvedomenia verejnosti pre zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja.

Ministerstvo školstva SR bude podporovať v oblasti ďalšieho vzdelávania realizáciu vzdelávacích aktivít zameraných na zabezpečenie výučby filozofie a základných princípov trvalo udržateľného rozvoja. Vzdelávacie inštitúcie po splnení zákonom stanovených podmienok obdržia akreditáciu  vzdelávacích aktivít zameraných aj na túto problematiku.

Termín: Do roku 2007: implementácia a osvojenie si jednotlivých nevyhnutných postupov; do roku 2010: implementácia stratégie a zhodnotenie výsledkov, ktoré boli dosiahnuté a prípadná aktualizácia stratégie; do 31. 12. 2005:  vypracovanie a schválenie novej Koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania (Environmentálnej akadémie); do 31. 8. 2006: vytvorenie Školy obnovy dediny s využi-tím siete stredísk environmentálnej výchovy (SEV) a siete regionálnych environmentálnych pora-denských a informačných stredísk (REPIS)

Merateľné ukazovatele

•	Vytvorenie poradných orgánov a pracovných skupín 
•	Skvalitnenie systému environmentálnej výchovy a vzdelávania a zvyšovanie environmentálneho vedomia obyvateľstva
•	Schválenie novej Koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania (Environmentálna akadémia)
•	Vytvorenie Školy obnovy dediny
•	Akreditácia vzdelávacích aktivít zameraných na trvalo udržateľný rozvoj

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MŠ SR; MŽP SR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly

13.	Vytvorenie a vyhodnocovanie databázy základných indikátorov trvalo udrža-teľného rozvoja a monitorovanie prechodu ekonomiky SR  na trvalo udržateľný rozvoj 

Stručná charakteristika

Vytvorenie databázy základných indikátorov trvalo udržateľného rozvoja, priebežné priraďovanie indikátorov k jednotlivým cieľom a ich vyhodnocovanie. Monitorovanie prechodu ekonomiky SR na trvalo udržateľný rozvoj na základe vyhodnocovania realizácie cieľov akčného plánu. 

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	ŠÚ SR a ostatní gestori TUR

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

14.	Trvalo udržateľná mobilita

Stručná charakteristika

Implementácia princípov a cieľov trvalo udržateľného rozvoja do dopravnej a hospodárskej politiky SR so zameraním na vytváranie zdrojov a efektívne vynakladanie investícií tak do dopravnej infraštruktúry, ako aj do rozvoja dopravných služieb, spôsobom zladeným s rozvojom spoločnosti a zároveň znižovanie prepravnej náročnosti hospodárstva s presadzovaním optimálnej modálnej deľby prepravnej práce a s cieľom trvalo udržateľnej dopravy; na efektívne riadenie dopravy zlepšujúce jej plynulosť, inovácie logistiky a znižovanie dopytu po nákladnej doprave; na dodávky energeticky efektívnejších pohonných jednotiek, klimaticky neutrálnych biopalív, ďalšia redukcia spalín, zvýšenie životnosti a znižovanie hmotnosti a recyklácia vozidiel; na akcie na obmedzenie emisií z dopravy najmä v obývaných oblastiach a podpora energeticky efektívnych mestských dopravných systémov  s nízkymi emisiami; na propagovanie energeticky úspornejšieho spôsobu jazdy (podporovaného zariadeniami zabudovanými vo vozidle; a na znižovanie emisií CO2.

Zodpovedné ÚOŠS a ďalšie inštitúcie

•	MDPT SR 

Financovanie

•	Výdavky príslušnej kapitoly; zdroje z fondov EÚ

Inštitucionálna štruktúra trvalo udržateľného rozvoja
v Slovenskej republike

Vláda SR

Podpredseda vlády SR pre európske záležitostí, ľudské práva a menšiny

Rada vlády 
pre TUR SR

Úrad vlády  SR
Sekcia pre európske záležitosti
Odbor európskych záležitostí

Pracovná skupina 
pre TUR SR

                                   

						          

                           

•	Rada vlády pre trvalo udržateľný rozvoj SR
je poradným a koordinačným orgánom vlády Slovenskej republiky pre uplatňovanie zásad trvalo udržateľného rozvoja. Členov rady schvaľuje vláda SR na návrh predsedu rady.  

•	Úrad vlády Slovenskej republiky
Sekcia pre európske záležitosti zabezpečuje organizačno-technické činnosti Rady
	vlády pre trvalo udržateľný rozvoj SR
Odbor európskych záležitosti zabezpečuje organizačno-technické činnosti pracovnej skupiny pre trvalo udržateľný rozvoj Slovenskej republiky 

•	Pracovná skupina pre trvalo udržateľný rozvoj Slovenskej republiky sa skladá z rezortných expertov, zástupcov samosprávy a mimovládnych organizácií. Členov pracovnej skupiny schvaľuje podpredseda vlády na návrh rezortných ministrov a štatutárnych zástupcov