Dôvodová správa

I.

Všeobecná časť

		Na základe Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii sa dňa 1. 5. 2004 Slovenská republika stane členským štátom Európskej únie, s čím sú spojené závažné legislatívne zmeny. Právne vzťahy v colnej oblasti sú upravené v sekundárnych prameňoch práva Európskej únie, a to v
a)	nariadení  Rady EHS č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva v znení     neskorších predpisov,
b)	nariadení  Komisie  EHS  č.  2454/93, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady  č.  2913/92,  ktorým  sa  ustanovuje  Colný  kódex  spoločenstva  v znení neskorších predpisov,
c)	nariadení  Rady  EHS  č.  918/83,  ktorým  sa  ustanovuje  systém oslobodenia od colných platieb  v spoločenstve  v  znení  neskorších  predpisov,
d)	nariadení   Rady   EHS   č.   2658/87   o  colnej   a štatistickej   nomenklatúre   a  Colnom  sadzobníku spoločenstva v znení neskorších predpisov.

	Uvedené právne predpisy sa dňom vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie stanú základnými predpismi colného práva priamo aplikovateľnými a záväznými v Slovenskej republike. Vzhľadom na skutočnosť, že colné predpisy spoločenstva prenechávajú úpravu niektorých špecifických oblastí na národnú legislatívu jednotlivých členských štátov, a zároveň umožňujú niektoré práva a povinnosti, resp. podmienky národnou úpravou modifikovať, je potrebné prijať nový zákon, ktorý bude účinný na území Slovenskej republiky odo dňa vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie.

Na základe uvedeného predložený návrh zákona upravuje pravidlá a postupy zaobchádzania s tovarom, ktorými sa zabezpečuje uplatňovanie opatrení zavedených    Európskym spoločenstvom pre pohyb tovaru medzi spoločenstvom a  tretími štátmi na území Slovenskej republiky a opatrenia na zabránenie protiprávnemu konaniu osôb pri dovoze, vývoze a tranzite tovaru medzi spoločenstvom a tretími štátmi na území Slovenskej republiky.

		V úvodných ustanoveniach sa na účely tohto návrhu zákona definujú niektoré pojmy, konkretizuje sa výkon colného dohľadu, ukladá sa povinnosť súčinnosti osôb vo všeobecnosti, ako aj osobitné formy súčinnosti konkrétnych osôb. Zároveň sa vymedzuje colné pohraničné pásmo, colné cesty, colné letiská a upravuje sa súbor práv a povinností, ktoré sa k nim viažu.

		Ďalšími ťažiskovými bodmi návrhu zákona je najmä podrobná úprava zabezpečenia colného dlhu, vymedzenia skutkových podstát colných priestupkov a colných deliktov, sankcií za colné priestupky a colné delikty a podmienok ich ukladania, správy majetku štátu, oslobodenia tovaru od dovozného cla alebo vývozného cla na základe osobitného postavenia osôb požívajúcich výsady a imunity podľa medzinárodného práva, resp. na základe špecifického účelu použitia vybraného tovaru. Zároveň sa v záujme pružného nakladania s pohľadávkami upravuje inštitút započítania pohľadávky a postúpenia pohľadávky.

		V spoločných, prechodných a záverečných ustanoveniach sa vymedzuje najmä vzťah tohto návrhu zákona k zákonu č. 71/1967 Zb. o správnom konaní, upravuje sa režim existujúcich colno-právnych vzťahov po zmene právnej úpravy. Tým, že sa komplexne upravujú vzťahy patriace do oblasti colného práva (s výnimkou tých, ktoré sú upravené v tomto zákone), je nevyhnutné zrušiť v súčasnosti platný a účinný colný zákon č. 238/2001 Z. z. a vykonávaciu vyhlášku k nemu.

Slovenské znenie Colného kódexu spoločenstva a vykonávacích predpisov k nemu je možné v elektronickej podobe vyhľadať na internetovej stránke www.aprox.government.gov.sk. 

Vzhľadom na to, že predkladaný návrh zákona sa nedotýka záujmov zamestnancov a zamestnávateľov, nie je potrebné predložiť ho na rokovanie Rady hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky.

Predkladaný návrh zákona nebude mať vplyv na štátny rozpočet, na obyvateľov, na životné prostredie a ani na zamestnanosť. Z uvedeného dôvodu nebola vypracovaná doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a medzinárodnými zmluvami z oblasti obchodu s tovarom v styku so zahraničím, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

Doložka zlučiteľnosti 

návrhu Colného zákona a o zmene a doplnení niektorých zákonov
s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:

	Vláda Slovenskej republiky

2. Názov návrhu zákona:

	Colný zákon a o zmene a doplnení niektorých zákonov

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:

a)	Problematika návrhu zákona patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v článku 70 Európskej dohody o pridružení – colné právo. Je upravená v článkoch 8 až 37 a 93 Európskej dohody o pridružení a v Protokoloch č. 1 a č. 2, ktoré sú pripojené k Európskej dohode o pridružení.

Z hľadiska Národného programu pre prijatie acquis communautaire colná oblasť patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva - kapitola č. 25 – Colná únia. Je tiež prioritou podľa Partnerstva pre vstup a je obsiahnutá v screeningovej kapitole č. 25 – Colná únia.

Problematika návrhu zákona patrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnejg Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie – Biela kniha – kapitola 21 – Colná únia.

b)	Kapitola č. 25 – Colná únia bola otvorená 24. októbra 2000 a predbežne uzatvorená 12. júna 2001. Slovenská republika deklarovala, že akceptuje acquis v kapitole č. 25 – Colná únia a k cieľovému dátumu vstupu SR do EÚ je pripravená acquis v tejto oblasti v plnom rozsahu implementovať, vrátane personálneho dobudovania colnej správy.

4. Problematika návrhu zákona:

a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
-	v článkoch 3 ods. 1 písm. a), c), 25 až 46, 135 Zmluvy o založení ES,
-	v nariadení Rady č. 2913/92/EHS z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Európskych spoločenstiev (OJ L 302, 19/10/1992) v znení zmien a doplnkov č. 82/97/ES (OJ L 017, 21/01/1997), č. 800/1999/ES (OJ L 102, 17/04/1999), č. 955/1999/ES (OJ L 119, 07/05/1999) a č. 2700/2000/ES  (OJ L 311, 12/12/2000);

-	v nariadení Komisie č. 2454/93/EHS z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie rady č. 2913/92/EHS, ktorým sa ustanovuje Colný zákonník spoločenstva (OJ L 253, 11/10/1993) v znení zmien a doplnkov č 93/3665/EHS (OJ L 335, 31/12/1993), č. 94/0655/EHS (OJ L 82, 25/03/1994), č. 94/1500/EHS (OJ L 162, 30/06/1994), č. 94/2193/EHS (OJ L 235, 09/09/1994), č. 94/3254/EHS (OJ L 346, 31/12/1994), č. 95/1762/EHS (OJ L 171, 21/07/1995), č. 96/482/EHS (OJ L 70, 20/03/1996), č. 96/1676/ES (OJ L 218, 28/08/1996), č. 96/2153/ES (OJ L 289, 12/11/1996), č. 97/12/ES (OJ L 9, 13/01/1997), č. 97/89/ES (OJ L 17, 21/01/1997), 97/1427/ES (OJ L 196, 24/071977), č. 97/1713/ES (OJ L 242, 04/09/1997), č. 97/1714/ ES (OJ L 242, 04/09/1997) , č. 97/1715/ES (OJ L 242, 04/09/1997), č. 97/2260/ES (OJ L 311, 14/11/1997), č. 98/75/ES (OJ L 7, 13/01/1998), č. 98/1677/ES (OJ L 212, 30/07/1998), č. 46/1999/ES (OJ L 10, 15/01/1999), č. 502/1999/ES (OJ L 65,  13/03/1999), č. 1662/1999/ES (OJ L 197, 29/07/1999), č. 1602/2000/ES (OJ L 188, 26/07/2000), č. 2787/2000/ES (OJ L 330, 27/12/2000), č. 993/2001/ES (OJ L 141, 28/05/2001), č. 444/2002/ES (OJ L 68, 12/03/2002), č. 881/2003/ES (OJ L 134, 29/05/2003) a č. 1335/2003/ES ( OJ L 187, 26/07/2003);

-	v nariadení Rady č. 2658/87/EHS z  23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o spoločnom colnom sadzobníku (OJ L 256, 07/09/1987) v znení zmien a doplnkov č. 92/2913/EHS (OJ L 302, 19/10/1992), č. 93/1969/EHS (OJ L 180, 23/07/1993), č. 94/3330/EHS (OJ L 350, 31/12/1994), č. 95/1359/ES (OJ L 142, 26/06/1995), č. 96/344/ES (OJ L 49, 28/02/1996), č. 96/586/ES (OJ L 84, 03/04/1996), č. 96/2491/ES (OJ L 338, 28/12/1996), č. 97/2086/ES (OJ L 312, 14/11/1997) a č. 98/1048/ES (OJ L 151, 21/05/1998);

-	v nariadení Rady č. 918/83/EHS z 28. marca 1983 ustanovujúce v spoločenstve systém oslobodenia od cla (OJ L 105, 23/04/1983) v znení zmien a doplnkov č. 85/3822/EHS (OJ L 370, 31/12/1985), č. 87/3691/EHS (OJ L 347, 11/12/1987), č. 88/1315/EHS (OJ L 123, 17/05/1988), 88/4235/EHS (OJ L 373, 21/12/1988), č. 91/3357/EHS (OJ L 318, 20/11/1991), č. 94/355/EHS (OJ L 46, 18/02/1994) a č. 2000/1671/ES (OJ L 193, 29/07/2000);

-	v nariadení Komisie č. 2288/83/EHS z  29. júla 1983 zavádzajúce č. 83/0918/EHS (OJ L 220, 11/081983) v znení zmien a doplnkov č. 84/1798/EHS (OJ L 168, 28/06/1984), č. 86/2340/EHS (OJ L 203, 26/07/1986), č. 87/3692/EHS (OJ L 347, 11/12/1987), č. 89/213/EHS (OJ L 25, 28/01/1989);

-	v nariadení Komisie č. 2289/83 z 29. júla 1983 zavádzajúce č. 83/0918/EHS (OJ L 220, 11/08/1983) v znení zmien a doplnkov č. 85/1746/EHS (OJ L 167, 27/06/1985), č. 85/3399/EHS (OJ L 322, 03/12/1985), č. 92/735/EHS (OJ L 81, 26/03/1992);

-	v nariadení Komisie č. 2290/83 z 29. júla 1983 zavádzajúce č. 83/0918/EHS (OJ L 220, 11/08/1983) v znení zmien a doplnkov č. 85/1745/EHS (OJ L 167, 27/06/1985), č. 85/3399/EHS (OJ L 322, 03/12/1985), č. 88/3893/EHS (OJ L 346, 15/12/1988), č. 89/1843/EHS (OJ L 180, 27/06/1989), č. 92/734/EHS (OJ L 81, 26/03/1992);

-	v nariadení Komisie č. 3915/88 z 15. decembra 1988 zavádzajúce č. 83/0918/EHS (OJ L 347, 16/12/1988);

-	v nariadení Rady č. 339/93/EHS z 8. februára 1993 o kontrole zhody výrobkov dovážaných z tretích krajín s právnymi predpismi o bezpečnosti výrobkov (OJ L 040, 17/02/1993).

	Primárne pramene európskeho práva, ku ktorým patrí Zmluva o založení ES, Zmluva o ESUO, Zmluva o EURATOM požadujú od členských štátov, aby nezavádzali právne prekážky colnej povahy na dovoz alebo vývoz tovaru. Jednou zo základných podmienok správneho fungovania vnútorného trhu je vytvorenie colnej únie. Colná únia je mechanizmus založený na systémoch združenia colných platieb medzi členskými štátmi ES. Cieľom colnej únie je zavádzanie jednotnej colnej politiky v obchodných vzťahoch voči tretím krajinám, najmä uplatňovanie rovnakých colných sadzieb.

	Nariadenie Rady (EHS) č. 92/2913 ustanovujúce Colný kódex Európskych spoločenstiev vytvára súbor európskeho colného práva, ktorý sprehľadňuje a zároveň zbližuje colné pravidlá uplatňované pri plnení cieľov zakotvených v zmluvách o založení Európskych spoločenstiev. Colný kódex obsahuje všeobecné pravidlá a postupy, ktorých zámerom je zjednotenie colnej politiky v jednotlivých členských štátoch.

	Nariadenie Komisie č. 93/2454/EHS vymedzuje ustanovenia na vykonávanie nariadenia Rady 2913/1992/EHS ustanovujúceho Colný kódex Európskych spoločenstiev pozmenený prílohou č. 1, XIII. kapitolou aktu o prijatí Rakúska, Fínska a Švédska, je právnym normatívnom, ktorého zámerom je zlepšiť a uľahčiť voľný pohyb tovaru v rámci vnútorného trhu EÚ. Vo svojej podstate je právnym nástrojom, ktorý upravuje všeobecné zásady európskej colnej politiky.

	Nariadenie Rady 87/2658/EHS o colnej a štatistickej nomenklatúre a spoločnom colnom sadzobníku ukladá členským štátom povinnosť zaviesť systém colnej a štatistickej nomenklatúry a spoločného colného sadzobníka. V merite veci ide o zavedenie opatrení, ktoré úzko nadväzujú na medzinárodné konvencie o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru, známom pod názvom „harmonizovaný systém“.

	Nariadenie Rady 83/918/EHS ustanovujúce v spoločenstve systém oslobodenia od cla, uvádza prípady, keď sa na základe osobitných okolností udeľuje oslobodenie od dovozného alebo vývozného cla, resp. keď je tovar prepustený do režimu voľný obeh, alebo sa vyváža zo spoločenstva s oslobodením od cla.

	Nariadenie Komisie 83/2288/EHS stanovujúce zoznam biologických alebo chemických látok uvedených v článku 60(1)(b) nariadenia Rady EHS č. 918/83 ustanovujúceho jednotný systém oslobodenia od cla uvádza zoznam biologických alebo chemických látok s nárokom na oslobodenie od cla.

	Nariadenie Komisie 83/2289/EHS zabezpečujúce ustanovenia o implementácii článkov 70 až 78 nariadenia Rady 83/918/EHS ustanovujúceho jednotný systém oslobodenia od cla ukladá inštitúciám v súvislosti s oslobodením vedeckých nástrojov a prístrojov od dovozného cla povinnosti, zaoberá sa oslobodením od cla v prípade tovaru určeného na používanie postihnutými osobami, ako aj oslobodením od dovozného cla na náhradné súčiastky, komponenty, špecifické príslušenstvo a nástroje.

	Nariadenie Komisie 83/2290/EHS zabezpečujúce ustanovenia o implementácii článkov 50 až 59 nariadenia Rady 83/918/EHS ustanovujúceho systém oslobodenia od cla, obsahuje ustanovenia týkajúce sa oslobodenia od dovozného cla na tovar vzdelávacieho, vedeckého a kultúrneho charakteru.

	Nariadenie Komisie 88/3195/EHS zabezpečujúce ustanovenia na uplatňovanie článku 63C  nariadenia Rady 83/918/EHS ustanovujúceho systém oslobodenia od cla, ktorý sa uplatňuje len na zásielky odoslané Spolupracujúcim centrom WHO pre chemické, referenčné látky v Štokholme príjemcom, ktorí sú kompetentnými národnými orgánmi oprávnení ich nadobúdať s oslobodením od cla. 

Preklady uvedených nariadení sa nachádzajú v databáze Centrálnej prekladateľskej jednotky Úradu vlády SR Inštitútu pre aproximáciu práva. Okrem nariadení č. 2288/83, č. 2289/83, č. 2290/83, č. 3915/88, č. 502/1999, č. 800/1999, č. 2700/2000, č. 1602/2000, č. 2787/2000, č. 993/2001 a č. 444/2002, sú preložené a zrevidované. V elektronickej podobe je možné si ich vyhľadať na internetovej stránke www.aprox.government.gov.sk.

	V návrhu Colného zákona a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa upravujú, resp. podrobnejšie upravujú tie inštitúty colného práva, práva a povinnosti colných orgánov a účastníkov colného konania a iných fyzických a právnických osôb, s úpravou ktorých colné predpisy spoločenstva počítajú, resp. takúto úpravu pripúšťajú. 

d)	nie je upravená v práve Európskej únie.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

a)	Úplná. 

6. Gestor:

	Bezpredmetné.

7. Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

	Pri príprave návrhu zákona sa nezúčastnili experti.

II.

Osobitná časť

K čl. I

K § 1:

		Navrhované ustanovenie všeobecne vymedzuje predmet úpravy tohto zákona. Je potrebné si uvedomiť, že odo dňa účinnosti tohto návrhu zákona sa značne zúži rozsah vstupov tovaru na územie Slovenskej republiky a výstupov tovaru z neho, na ktoré sa budú vzťahovať ustanovenia tohto zákona a normy colného práva vo všeobecnosti. Dôvodom je jednak skutočnosť, že územie Slovenskej republiky bude odo dňa 1. 5. 2004 súčasťou colného územia spoločenstva, v rámci ktorého sa dôsledne realizuje princíp jednotného trhu bez vnútorných hraníc, jednak skutočnosť, že Slovenská republika má hlavných obchodných partnerov v krajinách, ktoré sú členmi Európskej únie, alebo ktoré sa nimi od 1. 5. 2004 stanú. Ustanovenia tohto zákona sa teda budú vzťahovať iba na pohyb tovaru medzi Spoločenstvom a tretími krajinami a samozrejme, vzhľadom na princíp teritoriality, iba na tú jeho časť, ktorá sa bude úplne alebo sčasti realizovať na území Slovenskej republiky. Vstup tovaru na územie Slovenskej republiky alebo výstup z neho v uvedenom rozsahu nebude teda voľný, ale bude podliehať opatreniam, ktoré sú výsledkom vzájomného pôsobenia koncepcie protekcionizmu a koncepcie komparatívnych výhod v medzinárodnom obchode. Týmito opatreniami sú okrem cla a iných platieb s rovnakým účinkom tiež colné kvóty, rôzne zákazy a obmedzenia, colné formality alebo licencie. 

		Pre pochopenie systému colného práva, ktoré sa bude uplatňovať na území Slovenskej republiky odo dňa 1. 5. 2004, je mimoriadne dôležitý predmet úpravy, podľa ktorého sa ustanovenými pravidlami a postupmi zaobchádzania s tovarom zabezpečuje uplatňovanie  opatrení    zavedených Európskym spoločenstvom, z čoho vyplýva, že majú doplňujúcu funkciu k právnej úprave obsiahnutej v colných predpisoch spoločenstva. Upozorňuje sa tým jednak na skutočnosť, že pri uplatňovaní ustanovení tohto zákona je vždy potrebné posudzovať tieto ustanovenia v spojení s colnými predpismi spoločenstva, jednak sa tým vyjadruje vzťah právnych noriem colných predpisov spoločenstva k právnym normám tohto zákona. Tento zákon môže upraviť iba také právne vzťahy, ktoré nie sú upravené priamo aplikovateľnými colnými predpismi spoločenstva, ktorých úprava je v colných predpisoch spoločenstva výslovne ponechaná na členské štáty.

Týmto zákonom sa taktiež upravujú opatrenia na zabránenie protiprávnemu konaniu osôb pri dovoze, vývoze a tranzite tovaru medzi spoločenstvom a tretími štátmi na území Slovenskej republiky. Ide najmä o ustanovenia vymedzujúce skutkové podstaty porušenia colných predpisov a sankcie za porušenie colných predpisov, ktoré nie sú upravené v colných predpisoch spoločenstva. 
K § 2:

Tento zákon vo svojich ustanoveniach používa pojmy, ktoré sú zavedené v colných predpisoch spoločenstva, avšak na účely ustanovení tohto zákona je potrebné vymedziť tiež niektoré ďalšie pojmy, čo sa realizuje práve v tomto ustanovení.

K § 3:

V odseku 1 sa bližšie špecifikuje predmet colného dohľadu a v odseku 2 sa vymedzuje spôsob vykonávania colného dohľadu. Podľa navrhovaného ustanovenia sa colný dohľad vykonáva colnou kontrolou, colným konaním, kontrolou po prepustení tovaru a iným postupom colného orgánu podľa tohto zákona alebo podľa zákona č. 26/2002 Z. z. o podmienkach a kontrole dovozu, vývozu a sprostredkovateľských činností týkajúcich sa tovaru a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom a o zmene zákona č. 179/1998 Z. z. o obchodovaní s vojenským materiálom a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov.

K § 4:

V súlade so smernicou Rady č. 91/308 o predchádzaní zneužitia finančného systému na pranie špinavých peňazí a nariadením  Európskeho parlamentu a rady  č. 2002/0132 (COD) o predchádzaní praniu špinavých peňazí je Slovenská republika povinná takúto povinnosť vo svojom právnom poriadku zakotviť a jej plnenie dôsledne kontrolovať. Osoba je povinná plniť ohlasovaciu povinnosť, ak dováža alebo vyváža peňažné prostriedky v úhrnnej hodnote zodpovedajúcej hodnote najmenej 15 000 EUR, alebo ak je príjemcom alebo odosielateľom zásielky obsahujúcej peňažné prostriedky  v hodnote najmenej 1 000 EUR.  
		
K § 5:
	
Ustanovenie § 5 upravuje postup colných orgánov pri dovoze výrobkov a ich oprávnenie kontrolovať splnenie podmienok podľa zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

K § 6:

Bližšie sa špecifikuje oprávnenie colných orgánov vykonať colnú kontrolu fyzických alebo právnických osôb, ak majú tovar, ktorý podlieha colnému dohľadu, alebo ak túto skutočnosť možno predpokladať. V ustanovených prípadoch a pri splnení ustanovených podmienok je colný orgán oprávnený vykonať osobnú prehliadku alebo prehliadku prevádzkových priestorov fyzickej osoby alebo právnickej osoby. Colné orgány sú oprávnené vykonať aj kontrola obsahu poštových zásielok, na ktoré sa vzťahuje listové tajomstvo, avšak iba v prípade dôvodného podozrenia, že poštové zásielky obsahujú nielen písomné oznámenie, ale aj tovar.

K § 7:

V § 7 sú ustanovené prípady, na ktoré sa ustanovenia § 5 a 6 nevzťahujú. Ide o exempcie vyplývajúce z medzinárodných zmlúv, napr. Viedenský dohovor o diplomatických stykoch (vyhláška ministra zahraničných vecí č. 157/1964 Zb.).

K § 8:

Ak z dôvodu meškania  dopravného  prostriedku  v dôsledku predloženia tovaru colnému orgánu a vykonávania colného konania vznikne niekomu škoda, môže sa domáhať jej náhrady iba v súlade so zákonom 58/1969 Zb. o zodpovednosti za škodu spôsobenú nezákonným rozhodnutím orgánu štátu alebo jeho nesprávnym úradným postupom.		

K § 9:

Vzhľadom na význam a dôležitosť dôslednej realizácie opatrení obchodnej, tarifnej              a netarifnej politiky uplatňovanej pri obehu tovaru v styku so zahraničím sa ustanovuje všeobecná povinnosť súčinnosti (spolupôsobenia) pri výkone colného dohľadu colnými orgánmi, teda taká povinnosť, ktorá sa vzťahuje na všetky osoby  za podmienok uvedených v § 9. Zároveň sa ustanovuje úschovná lehota dokladov, bez ohľadu na použitý nosič informácií, na účely kontroly vykonávanej colnými orgánmi, a to na desať rokov.
	
K § 10:

V navrhovanom znení sa pre podnikateľa, v ktorého prevádzkových priestoroch alebo na ktorého dopravných prostriedkoch sa vykonáva colný dohľad, ustanovuje povinnosť súčinnosti s colnými orgánmi. Upravuje sa aj právo podnikateľa na úhradu nákladov, ktoré mu vznikli v dôsledku súčinnosti s colnými orgánmi, pričom sa zároveň stanovujú limity týchto úhrad.
		
K § 11:

	Uvedeným ustanovením sa upravuje povinnosť niektorých subjektov poskytnúť colným orgánom potrebnú súčinnosť, ktorej miera je závislá na predmete ich činnosti. V tomto paragrafe je obsiahnutá tiež právna úprava, ktorá má zabezpečiť možnosť colných orgánov plniť špecifické úlohy pri ochrane Schengenského priestoru, vonkajších Schengenských hraníc a pri odhaľovaní a objasňovaní závažnej trestnej činnosti, ako aj v súvislosti s bojom proti terorizmu po vstupe Slovenskej republiky do EÚ (odseky 10 až 16).   

K § 12

	Podľa článku 78 ods. 2 Colného kódexu spoločenstva môžu colné orgány po prepustení tovaru kontrolovať obchodné doklady a iné údaje vzťahujúce sa k dovozným alebo vývozným operáciám s cieľom presvedčiť sa o správnosti údajov uvedených v colnom vyhlásení. V § 12 návrhu zákona sa upravuje postup pri výkone následnej kontroly a vymedzujú sa práva a povinnosti kontrolovaných subjektov, ako aj oprávnenia a povinnosti colníkov. 

K § 13:

		V tomto ustanovení sa vymedzuje colné pohraničné pásmo, v ktorom sa vykonáva colný dohľad vo zvýšenej miere.

K § 14 a 15:

	V záujme zabezpečenia možnosti efektívneho výkonu colného dohľadu colnými orgánmi, a tým zamedzenia možnosti pohybu tovaru na colnom území bez vedomia colných orgánov, sa ustanovuje, že tovar je možné dovážať, vyvážať a prepravovať cez colnú hranicu len po colných cestách, ak sú určené a len cez colné priechody. Zároveň sa ustanovujú výnimky z prepravných zákazov (obmedzení), podmienky ich uplatnenia a druhy tovaru, na ktorý sa tieto výnimky vzťahujú.

K § 16:

V § 16 sa na účely vydávania záväzných informácií colnými orgánmi bližšie upravujú pojmy zavedené v právnych predpisoch spoločenstva. Zároveň sa vymedzuje subjekt, ktorému sa žiadosť o vydanie záväznej informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru alebo o pôvode tovaru a subjekt, ktorý schvaľuje tlač tlačiva žiadosti a tlačív záväzných informácií, resp. ktorý na účely vydávania záväzných informácií vydáva osvedčenie o nepreferenčnom pôvode tovaru.  

K § 17:

Žiadateľ môže proti záväznej informácii podať v lehote 15 dní odo dňa jej doručenia odvolanie, o ktorom bude rozhodovať nadriadený správny orgán – Colné riaditeľstvo SR.

K § 18:

Navrhovaným znením sa vymedzujú náklady na vydanie záväznej informácie a oprávnenie colného úradu vyžadovať od žiadateľa ich úhradu bez ohľadu na to, či náklady vznikli z podnetu žiadateľa alebo Colného riaditeľstva SR.

K § 19:

V uvedenom ustanovení sa zakotvuje povinnosť predložiť tovar v colnom priestore príslušného colného úradu, a to v rámci jeho úradných hodín, s ktorými colný úrad verejnosť zákonom ustanoveným spôsobom oboznámi. Zároveň sa zavádza legálna definícia pojmu colný priestor.

K § 20:

 Navrhovaným znením § 20 sa na účely tohto zákona bližšie vymedzuje pojem predloženie tovaru.

K § 21:

     Ustanovuje sa výnimka z povinnosti predloženia tovaru na colný úrad alebo na iné miesto určené alebo schválené colným orgánom, ak ide o tovar prepravovaný v colnom režime tranzit v poštovej preprave cez územie Slovenskej republiky.

K § 22: 

Ustanovenie § 22 určuje, ktorý colný úrad je príslušným na predloženie tovaru v prípade, ak bol na colné územie tento tovar prepravený vnútroštátnou cestnou, leteckou alebo železničnou prepravou.   

K § 23:

Ustanovuje sa suma skladného v prípade uskladnenia tovaru predloženého colnému úradu v skladoch colného úradu v závislosti od doby uskladnenia tovaru a určuje sa spôsob jej zaokrúhľovania.

K § 24:

		Stanovuje sa súbor procesných noriem, ktoré upravujú odlišný postup v colnom konaní v porovnaní s právnou úpravou podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Vzťah týchto všeobecne záväzných právnych predpisov je ovládaný zásadou lex specialis derogat legi generali, ktorá vyjadruje prioritu špeciálneho predpisu Colného zákona pred všeobecným predpisom, teda správnym poriadkom a naopak subsidiaritu všeobecného predpisu, teda správneho poriadku vo vzťahu k špeciálnemu predpisu - k Colnému zákonu. To znamená, že sa colné orgány pri svojom postupe v colnom konaní riadia predovšetkým procesnými normami Colného zákona a len následne sa riadia tými normami zákona o správnom konaní, ktoré neboli derogované procesnou úpravou v Colnom zákone a naopak, na postup colných orgánov platia všetky normy zákona o správnom konaní, ktoré ostali nedotknuté zodpovedajúcimi normami Colného zákona.

K § 25:

V záujme právnej istoty sa ustanovuje, akým spôsobom zástupca v colnom konaní preukazuje svoje oprávnenie konať ako zástupca. 

K § 26:

		V § 26 sa vymedzuje miesto colného konania. Podľa uvedeného ustanovenia sa colné konanie vykonáva v colnom priestore, resp. colné orgány môžu povoliť jeho vykonanie aj mimo colného priestoru. Colné konanie možno vykonať aj počas jazdy vlaku medzi zastávkami, ktoré určí Ministerstvo financií SR po dohode s Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácii SR. Súčasne sa vymedzuje rozsah povinnosti deklaranta uhradiť colným orgánom náklady, ktoré vznikli tým, že sa colné konanie vykonalo mimo colného priestoru alebo mimo určených úradných hodín.

K § 27:

		Ustanovuje sa postavenie účastníka colného konania, deklaranta, založené na jeho bezvýhradnej povinnosti obstarať a predložiť všetky dôkazy a všetky podklady potrebné na čo najúplnejšie zistenie skutočného stavu veci a povinnosti obhájiť pravdivosť a presnosť tvrdených skutočností. Zároveň sa ustanovuje povinnosť priložiť k písomnej deklarácii údajov o colnej hodnote originál faktúry a jej kópiu.

K § 28:

		Ustanovuje sa povinnosť deklaranta, aby v prípade potreby zabezpečenia totožnosti tovaru poskytol colným orgánom potrebnú súčinnosť.

K § 29:

Miestom podania colného vyhlásenia je colný úrad vo vnútrozemí, ak tento zákon alebo medzinárodná zmluva neustanovuje inak. Navrhované ustanovenie zároveň taxatívne vymedzuje  výnimky z uvedeného pravidla.
 
K § 30 a 31:

Na účely vzniku nároku na vývoznú náhradu je potrebné podať podľa článku 49 nariadenia Komisie č. 800/1999  v členskom štáte, v ktorom sa prijme vývozné colné vyhlásenie, osobitnú žiadosť. Tlačivo žiadosti, ktorej tlač schválila Pôdohospodárska platobná agentúra sa príslušnej pobočke colného úradu predloží tak, že sa vloží pred výtlačok č. 1 jednotného colného dokladu. Deklarant, ktorý žiada o vyplatenie vývoznej náhrady je povinný spolu so žiadosťou o vyplatenie vývoznej náhrady predložiť kontrolný výtlačok T5. Ustanovuje sa aj povinnosť colného úradu výstupu spočívajúca v tom, že po overení splnenia podmienok vývozu tento odošle tlačivo žiadosti spolu s potvrdeným originálom alebo overenou kópiou výtlačku č. 3 jednotného colného dokladu a s inými potrebnými dokladmi podľa osobitných predpisov, Pôdohospodárskej platobnej agentúre na rozhodnutie o žiadosti o vyplatenie vývoznej náhrady. 

K § 32:

		Ustanovuje sa povinnosť vypĺňať colné vyhlásenie v štátnom jazyku. Colný úrad je však oprávnený prijať colné vyhlásenie aj v inom jazyku, pričom je oprávnený požadovať od deklaranta preklad do štátneho jazyka. Odsek 2 tohto ustanovenia splnomocňuje ministerstvo na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu upravujúceho doplnenie vysvetľujúcich poznámok, ako aj doplnenie zoznamu kódov používaných pri vypĺňaní colného vyhlásenia. Ministerstvo je takisto splnomocnené vyhláškou upraviť vzor tlačiva dovozného, vývozného a tranzitného vyhlásenia na tovar, ktorý je alebo bude majetkom ozbrojených síl Slovenskej republiky (FORM 302) a vzor tlačiva NATO – cestovný rozkaz.

K § 33:

		Podľa § 33 návrhu zákona colník osvedčuje prijatie colného vyhlásenia svojím podpisom a zároveň podľa článku 203 nariadenia  Komisie  EHS  č.  2454/93 uvedie na colnom vyhlásení dátum jeho prijatia .

K § 34:

		Navrhovaným znením sa ustanovujú prípady, v ktorých je colný úrad povinný  (odsek 1), resp. oprávnený (odsek 2) odmietnuť prijatie colného vyhlásenia. 

K § 35:

		Vymedzuje sa procesný postup zrušenia colného vyhlásenia pred prepustením tovaru do navrhovaného colného režimu na žiadosť deklaranta podľa článku 66 Colného kódexu spoločenstva a právne následky takéhoto úkonu.

K § 36:

		Colné konanie je špecifickým druhom správneho konania, z čoho vyplýva odlišná úprava náležitostí rozhodnutia vydaného v colnom konaní. Ustanovenie § 36 je vo vzťahu k ustanoveniam zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní ustanovením špeciálnym, vylučujúcim aplikáciu ustanovení všeobecného predpisu (odsek 3). V § 36 sú stanovené ako esenciálne náležitosti rozhodnutia, tak aj prípady, ktorých sa za rozhodnutie považuje iný doklad spĺňajúci predpísané náležitosti. Zároveň sa ustanovujú prípady, v ktorých rozhodnutia musia mať písomnú formu. Na rozdiel od správneho poriadku colný zákon stanovuje lehotu na odvolanie 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia.

K § 37:

		Oznámenie dlžnej sumy dlžníkovi sa podľa § 221 ods. 3 Colného kódexu spoločenstva nevykoná po uplynutí troch rokov odo dňa, kedy vznikol colný dlh. Po uplynutí tejto lehoty colné orgány nevykonajú podľa § 37 ani zápis sumy dovozného cla alebo vývozného cla do účtovnej evidencie.

K § 38:

		V tomto ustanovení sa vykonávajú články 201 ods. 3, 223 a 229 kódexu. V súlade s článkom 201 ods. 3 kódexu sa rozširuje okruh osôb, ktoré sa považujú za dlžníkov, ďalej sa upresňujú platobné prostriedky, ktoré majú účinok úhrady platby, uznáva započítanie preplatku na iných platbách ako možný spôsob úhrady platby a umožňuje ďalší spôsob uľahčenia platby, a síce zaplatenie colného dlhu v splátkach za ustanovených podmienok.

K § 39:

		Vymedzuje sa miestna príslušnosť colných úradov vo vzťahu k jednotlivým špecifickým konaniam pred colnými orgánmi. So súhlasom príslušného colného úradu podľa odsekov 1 až 5 môže povolenie vydať aj iný ako miestne príslušný colný úrad.

K § 40:

		V § 40 sa ustanovuje spôsob oddelenia slobodného pásma a slobodné skladu od ostatného colného územia.

K § 41 a 42:
		
Kompetencia schvaľovať zriadenie slobodného pásma alebo slobodného skladu sa zveruje Ministerstvu financií Slovenskej republiky. Ak je ohrozený výkon colného dohľadu, colný úrad môže odmietnuť udelenie súhlasu na umiestnenie stavby v slobodnom pásme. Stavby postavené bez súhlasu colného úradu colný úrad na náklady vlastníka stavby bezodkladne odstráni. Zároveň  sa ustanovujú skutočnosti, na základe ktorých ministerstvo slobodné pásmo alebo slobodný sklad zruší.

K § 43:

Prevádzkovateľovi slobodného pásma alebo slobodného skladu sa ukladá povinnosť oznámiť colnému úradu každú stratu tovaru s výnimkou prirodzených strát a zároveň sa v odseku 2 ukladá colnému úradu povinnosť zrušiť schválenie skladovej evidencie, ak opakovane zistí stratu tovaru, ktorú nemožno primerane zdôvodniť.

K § 44:

		V zásade sa za rozhodnutie o oslobodení tovaru od dovozného cla považuje prijatie colného vyhlásenia. Návrh zákona zároveň ustanovuje prípady, v ktorých colný úrad vydá o oslobodení písomné rozhodnutie. Pri rozhodovaní o oslobodení od dovozného cla sa vychádza z dispozičnej zásady, t. j. colný úrad rozhoduje o oslobodení na základe prijatej žiadosti. 

K § 45:

		Tovar dovážaný cestujúcim do 15 rokov veku v jeho osobnej batožine je oslobodený od dovozného cla, ak úhrnná hodnota tovaru nepresahuje 90 EUR.

K § 46:

		V súlade s článkom 49 nariadenia Rady  EHS  č.  918/83 sa znižuje množstvo tovaru oslobodeného od dovozného cla v prípade, ak ho dovezú členovia posádky dopravného prostriedku, ktorí pri výkone činnosti prechádzajú colnú hranicu najmenej raz do týždňa alebo ho dovezú cestujúci, ktorí pri výkone povolania prechádzajú colnú hranicu spravidla každý pracovný deň.

K § 47:

		Ustanovuje sa oslobodenie tovaru od dovozného cla vo vzťahu k osobám, ktoré požívajú výsady a imunity podľa medzinárodného práva, resp. na základe špecifického účelu použitia tohto tovaru (tovar určený na úradné potreby a spotrebu diplomatických alebo konzulárnych zastúpení cudzích štátov nachádzajúcich sa na území Slovenskej republiky). Oslobodenie od dovozného cla na cestné motorové vozidlá sa poskytne na princípe vzájomnosti vo vzťahu k príslušnému tretiemu štátu, najviac však v rámci určenom týmto zákonom. Výnimkou je obytný príves oslobodený od dovozného cla, ktorý nemožno vypožičať, dať do zálohy, prenajať alebo previezť ani po uplynutí lehoty dvoch rokov.

K § 48:

		V § 48 sa ustanovuje oslobodenie tovaru, ktorý je určený na úradné potreby alebo spotrebu zahraničných pracovísk. Toto oslobodenie sa poskytne na princípe vzájomnosti vo vzťahu k príslušnému tretiemu štátu.

K § 49:

		V návrhu § 49 sa ustanovuje obmedzenie použitia tovaru oslobodeného od dovozného cla podľa § 47 a 48. V odseku 2 sa ustanovujú právne následky spojené s nedodržaním obmedzenia upraveného v ods. 1.

K § 50:

		Ustanovuje sa oslobodenie zásob potravín, nápojov, tabakových výrobkov a ostatného tovaru, ktoré sú určené na spotrebu alebo ďalšie použitie cestujúcimi a posádkou na palube dopravných prostriedkov používaných na podnikateľské účely od dovozného cla.

K § 51:

Ustanovuje sa oslobodenie pohonných látok, mazív a iných prevádzkových látok, ktoré sa dovážajú v určených dopravných prostriedkoch od dovozného cla a vymedzuje sa povolený rozsah ich použitia.

K § 52:

		V súlade s dikciou článku 113 nariadenia Rady  EHS  č.  918/83 sa obmedzuje množstvo pohonných látok nachádzajúcich sa v štandardných nádržiach motorových vozidiel, ktoré je oslobodené od dovozného cla.

K § 53:

Oslobodenie od dovozného cla na osivá, hnojivá a iné výrobky na obrábanie pôdy a starostlivosť o poľnohospodárske plodiny sa podľa § 53 ods. 1 návrhu zákona poskytne na princípe vzájomnosti vo vzťahu k tretiemu štátu. Na účely aplikácie článkov 39 až 44 nariadenia Rady  EHS  č.  918/83,  ktorým  sa  ustanovuje  systém oslobodenia od colných  platieb  v spoločenstve  v  znení  neskorších  predpisov sa definuje bezprostredná blízkosť sídla poľnohospodárskeho podniku a pozemkov obhospodarovaných týmto podnikom k colným hraniciam spoločenstva.

K § 54:

Ustanovenia § 44 až 53 sa uplatnia primerane na vývoz tovaru, ktorý podlieha vývozným platbám. V týchto prípadoch je deklarant oprávnený podať colné vyhlásenie ústne. 

K § 55:

		Suma dovozného cla alebo vývozného cla sa spravidla oznamuje písomnou formou. V odseku 2 tohto ustanovenia návrhu zákona sa ustanovuje výnimka z tohto pravidla, a to v prípade podania ústneho colného vyhlásenia alebo podania colného vyhlásenia na tovar dovážaný alebo vyvážaný v poštovej preprave. Podľa odseku 3 možno sumu dovozného alebo vývozného cla oznámiť dlžníkovi do desiatich rokov odo dňa vzniku colného dlhu, a to za predpokladu, že vznikol v súvislosti s konaním, ktoré malo znaky trestného činu.

K § 56:

		V 56 ods. 1  sa v súlade s dikciou článku 194 Colného kódexu spoločenstva ustanovuje, že na účely zabezpečenia colného dlhu je zloženiu peňažných prostriedkov v hotovosti rovnocenné predloženie dokladu o uložení peňažných prostriedkov na účet v banke alebo v pobočke zahraničnej banky v prospech colného úradu. V odseku 2 sa upravuje spôsob, ktorým sa poskytnuté zabezpečenie použije na úhradu dovozného cla alebo vývozného cla.

K § 57:

		Zabezpečenie colného dlhu je v colných predpisoch Európskej únie upravené len rámcovo, pričom sa ponecháva značný priestor na úpravu tohto inštitútu na úrovni národných legislatív členských štátov. Podľa článku 193 druhá zarážka Colného kódexu spoločenstva môže byť zabezpečenie poskytnúť ručiteľ. Realizácia inštitútu ručenia je upravená v § 57 návrhu zákona. 

K § 58:

		V navrhovanom znení sa ustanovuje inštitút colného zádržného práva, na základe ktorého sa colným orgánom umožňuje zadržať hnuteľnú vec, ktorú sú inak povinné vydať, na zabezpečenie splatnej pohľadávky z colného dlhu. 

K § 59:
		
Určuje sa hranica dovozného cla, pod ktorú sa dovozné clo nevyberie a nezapíše do účtovnej evidencie.

K § 60:

			V § 60 sa presne vymedzuje deň platby (odsek 1) a zároveň sa bankám a  pobočkám zahraničných bánk ukladá povinnosť previesť platby na príslušné účty colného úradu vždy, najneskôr nasledujúci pracovný deň po tom, čo sa platba z účtu dlžníka uskutočnila, alebo keď boli peňažné prostriedky v hotovosti v prospech účtu colného úradu prijaté. Ak sa však platba uskutočňuje prostredníctvom poštového platobného styku, poštový podnik je povinný uskutočniť sprostredkovanie pripísania platby na účet colného úradu v príslušnej banke najneskôr druhý pracovný deň po dni prijatia platby.  

K § 61:

		Colný úrad z dôvodu odstránenia neopodstatnených administratívnych nákladov                  od vybratia úroku z omeškania upustí, ak výška úroku z omeškania nepresiahne 10 EUR.

K § 62:

	Právo vyberať a vymáhať nedoplatok sumy dovozného cla alebo vývozného cla sa premlčuje uplynutím premlčacej lehoty, ktorá je 10-ročná a začína plynúť od konca roka, v ktorom sa stal nedoplatok splatným. Ak colný úrad vykoná úkon, ktorý smeruje k vybratiu alebo k vymáhaniu nedoplatku, plynutie premlčacej lehoty sa preruší a začína plynúť nová 10-ročná premlčacia lehota. Nedoplatky však možno vymáhať najneskôr do 20 rokov od konca roka, v ktorom sa stal nedoplatok splatným. Na premlčanie práva vyberať a vymáhať nedoplatok cla sa prihliadne len na základe námietky dlžníka.

K § 63:

		Exekúciou colné orgány uskutočňujú výkon rozhodnutia, ak dlžník nesplní dobrovoľne a včas povinnosť zaplatiť peňažnú sumu, ktorá mu bola uložená ich vykonateľným rozhodnutím. Odsek 2 odkazuje na použitie ustanovení zákona Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, ktoré sú na účely colného exekučného konania plne vyhovujúce.

K § 64 a 65:

		V uvedených ustanoveniach sa osobitne upravuje problematika prihlasovania colných pohľadávok na účely zákona o konkurze a vyrovnaní, upravuje sa vyváženosť potrieb konkurzu a vyrovnania a špecifík colného konania. Zároveň sa vo vzťahu k colnému konaniu upravujú účinky vyhlásenia konkurzu a povolenia vyrovnania.

K § 66:

Účelom zaistenia tovaru alebo veci je zabrániť pohybu zahraničného tovaru dovezeného na colné územie nedovoleným spôsobom, resp. zaistiť dôkazy na prerokovanie colného priestupku  alebo colného deliktu. Pri preskúmaní rozhodnutia o zaistení platí zásada námietky z toho dôvodu, že ide len o zaisťovací úkon v rámci procesného konania, na ktorý nadväzuje konečné rozhodnutie vo veci, v rámci ktorého príslušná osoba má možnosť odvolaním sa domáhať, aby odvolací orgán preskúmal aj správnosť postupu pri použití inštitútu zaistenia tovaru. V prípade, že si uplatní vlastnícke právo alebo iné právo k veci iná osoba ako osoba, ktorej boli tovar alebo vec zaistené, vlastnícke právo si táto osoba uplatňuje na súde v lehote 60 dní. V tomto prípade môže colný úrad rozhodnúť o prepadnutí alebo zhabaní tovaru alebo veci v prospech štátu najskôr po márnom uplynutí tejto 60-dňovej lehoty.

K § 67 až 69:

			V § 67 až 69 návrhu zákona sa upravujú práva a povinnosti colných orgánov pri nakladaní s tovarom v špecifických prípadoch určených zákonom.

K § 70:

			Colný úrad schváli prenechanie tovaru, ktorý nie je  tovarom spoločenstva, v prospech štátu iba za podmienky, že tovar možno predať alebo ho poskytnúť na charitatívne účely.

K § 71:	

		V § 71 sa vymedzuje majetok štátu, ktorého správu vykonáva colný úrad, čím sa zabezpečí, aby colný úrad mohol nakladať s tovarom, pri ktorom bolo vyslovené zhabanie alebo prepadnutie v prospech štátu, ktorý bol prenechaný v prospech štátu alebo pri ktorom štát nadobudol vlastnícke právo podľa osobitného predpisu, alebo ktorý pripadol štátu alebo bol zhabaný podľa § 67 ods. 2. Navrhovaná úprava zohľadňuje splnenie podmienok vyžadovaných osobitnými právnymi predpismi, ktoré musí colný orgán dodržiavať pri nakladaní s týmto majetkom (napr. zákon č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov). Zároveň sa týmto ustanovením zabezpečí transparentný prevod uvedeného majetku štátu.

K § 72 :

		Definuje sa colný delikt.
 
K § 73 :

		Definuje sa colný priestupok, ako aj predpis, ktorý sa na priestupky a konanie o priestupkoch subsidiárne použije.

K § 74:

		Vymedzujú sa skutkové podstaty colných deliktov a colných priestupkov.

K § 75:

		Za colný delikt možno uložiť sankciu pokuty alebo prepadnutia tovaru alebo veci.  

K § 76:

		Horná hranica pokuty za colný delikt sa stanovuje vo výške 3 000 000,- Sk. Pokuta je splatná do 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bola uložená.

K § 77:

		V navrhovanom znení sa ustanovujú podmienky uloženia sankcie prepadnutia tovaru alebo veci a právne následky jej uloženia.

K § 78:

		Sankciu za colný delikt možno porušovateľovi uložiť v subjektívnej lehote dvoch rokov odo dňa zistenia protiprávneho konania colným úradom, najneskôr však v objektívnej lehote šiestich rokov odo dňa porušenia colných predpisov.

K § 79:

		V navrhovanom znení sa ustanovujú podmienky rozhodnutia o zhabaní tovaru alebo veci. Vlastníkom zhabaného tovaru alebo veci sa stáva štát. Tovar alebo vec nemožno zhabať, ak od spáchania deliktu uplynulo šesť rokov.

K § 80:

		Vymedzuje sa miestna príslušnosť colného úradu na prerokovanie colného deliktu. Porušovateľovi, voči ktorému colný úrad právoplatne rozhodol o porušení colných predpisov, sa ukladá povinnosť uhradiť štátu náklady spojené s prejednaním deliktu paušálnou sumou 1 000 Sk. 

K § 81:

		Pokuty uložené za colné delikty budú príjmom štátneho rozpočtu.

K § 82 a 83:

		Za colný priestupok možno uložiť sankciu pokarhania, pokuty alebo prepadnutia tovaru alebo veci. Horná hranica pokuty za colný priestupok sa stanovuje vo výške 100 000,- Sk, v rozkaznom konaní nesmie výška pokuty presiahnuť 50 000,- Sk a v blokovom konaní 10 000,- Sk. Pokuta je splatná do 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bola uložená.

K § 84:

		Vymedzuje sa miestna príslušnosť colného úradu na prerokovanie colného priestupku. Príslušný colný úrad môže delegovať prejednanie colného priestupku na colný úrad, v ktorého územnom obvode má porušovateľ trvalý pobyt alebo sa tam zdržiava.

K § 85:

		V navrhovanom znení sa ustanovujú podmienky uloženia sankcie prepadnutia tovaru alebo veci a právne následky jej uloženia.

K § 86:

		Pokuty uložené za colné priestupky budú príjmom štátneho rozpočtu.
	
K § 87: 

		Podľa § 87 ods. 1 sa na konanie podľa tohto zákona subsidiárne vzťahujú ustanovenia zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní. To neplatí, ak aplikáciu tohto predpisu vylúči tento alebo osobitný zákon. Ak tento zákon expressis verbis neustanoví inak, odvolanie nemá odkladný účinok. Colný orgán však môže v konkrétnych prípadoch odkladný účinok odvolania priznať, a to vo výroku rozhodnutia.

K § 88:

		V súlade s § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov sa stanovuje povinnosť deklaranta a žiadateľa o vydanie záväznej informácie, ktorý je fyzickou osobou, uvádzať na účely vydania záväznej informácie alebo na účely colného konania svoje rodné číslo.

K § 89:

		Colné orgány sú okrem vykonávania colných predpisov poverené aj vykonávaním niektorých osobitných predpisov, čoho reflexiou je navrhované ustanovenie § 89, podľa ktorého ak colný orgán vykonáva pôsobnosť podľa osobitných predpisov a ak tieto predpisy neustanovujú inak, pri jej vykonávaní má rovnaké práva a povinnosti ako pri colnom dohľade.

K § 90:

		V § 90 sa upravuje inštitút započítania vzájomných pohľadávok medzi štátom a dlžníkom. Započítať možno len nepremlčané pohľadávky, ktoré sú vyššie ako 10 000 Sk a vznikli pred 31. decembrom 2002. Žiadosť podľa odseku 4 podáva dlžník na colný úrad. Pri započítavaní pohľadávky sa neuplatnia príslušné ustanovenia Občianskeho zákonníka, ani Obchodného zákonníka.

K § 91:

		Upravuje sa inštitút postúpenia pohľadávky tretej osobe, ak ide o pohľadávku voči dlžníkovi, na ktorého bol vyhlásený konkurz. Pohľadávku možno postúpiť len právnickej osobe, v ktorej má štát 100 % majetkovú účasť. Na postúpenie pohľadávky sa nepoužijú § 524 až 530 Občianskeho zákonníka. 

K § 92:

Ak medzinárodná zmluva ustanovuje inak, má prednosť pred týmto zákonom.

K § 93:  

		Ide o intertemporálne ustanovenia, podľa ktorých sa na konania, ktoré začali a lehoty, ktoré začali plynúť pred účinnosťou tohto zákona, použijú doterajšie predpisy. 

K § 94

		Navrhované ustanovenie § 94 je prechodným ustanovením, podľa ktorého sa peňažné prostriedky zložené na zabezpečenie colného dlhu pred 1. 5. 2004 použijú na úhradu dane, ak daňová povinnosť vznikla po 1. 5. 2004 pri tovare, ktorý bol prepustený do colného režimu pred týmto dňom.  

K § 95:

		Zrušujú sa v súčasnosti platný a účinný colný zákon a vyhláška MF SR, ktorou sa vykonávajú niektoré jeho ustanovenia. Zároveň sa z dôvodu komplexnej úpravy antidumpingu v priamo aplikovateľnom predpise spoločenstva zrušuje zákon o ochrane pred dumpingom pri dovoze tovaru. 

K čl. II

K bodu 1

		Technická zmena súvisiaca so zmenou uvedenou v bode 2.

K bodu 2

		Navrhovanou zmnou sa umožní, aby poštový podnik sprístupnil predmet poštového tajomstva uvedený v odseku 1 písm. a) a c) aj colným úradom a Colnému riaditeľstvu SR.

K bodu 3

		Podľa navrhovanej novelizácie sa poštovému podniku umožní poskytnúť informácie a údaje, na  ktoré sa vzťahuje ochrana osobných údajov aj colným úradom a Colnému riaditeľstvu SR.

K čl. III

K bodu 1

		Dôvodom predmetnej zmeny je prenos kompetencie vydávať záväzné informácie o nomenklatúrnom zatriedení tovaru a o pôvode tovaru z Colného riaditeľstva SR na Colný úrad Bratislava. 

K bodu 2 

		Legislatívno – technická zmena v súvislosti s bodom 3.

K bodu 3

		Od 1. 5. 2004 bude orgánom vecne príslušným na vydávanie záväzných informácií Colný úrad Bratislava. 
		
K čl. IV

		Podľa Colného kódexu spoločenstva sa záväzné informácie vydávajú bezplatne, preto je potrebné zo sadzobníka poplatkov, ktorý tvorí prílohu k zákonu č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, vypustiť položku 157. 
		Položka  147  citovaného  sadzobníka   sa  vypúšťa  v  nadväznosti  na  zrušenie  zákona č. 59/1997 Z. z.

K čl. V

		Účinnosť tohto zákona sa navrhuje odo dňa nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii.