O B S A H

Ú V O D

1.  Analýza kontrolného systému v SR

1.1.       Základná charakteristika štátneho kontrolného systému v SR
1.1.1.    Národná rada SR
1.1.2.    Najvyšší kontrolný úrad SR
1.1.3.    Vláda SR
1.1.4.    Úrad vlády SR
1.1.5.    Ministerstvo financií SR a orgány kontroly v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti
1.1.6.    Správcovia rozpočtových kapitol a ďalšie orgány štátnej správy
1.1.7.    Prokuratúra a správne súdnictvo
1.2.       Základná charakteristika kontrolného systému v územnej samospráve
1.3.       Audítori
1.4.       Verejná kontrola
1.5.       Pôsobnosť kontrolných orgánov v oblasti rozpočtového hospodárenia
1.4.       Zhodnotenie kontrolného systému v SR

2.  Navrhovaný systém kontrOLY Vo verejnej správe

2.1.        Východiská navrhovaného systému
2.2.        Vnútorný kontrolný systém vo verejnej správe
2.2.1.     Kontrola v územnej samospráve
2.2.1.1.  Miestna samospráva
2.2.1.2.  Samospráva vyššieho územného celku
2.2.2.     Kontrola v štátnej správe
2.2.2.1.  Vláda SR
2.2.2.2.  Úrad vlády SR
2.2.2.3.  Ministerstvo financií SR a orgány kontroly v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti
2.2.2.4.  Správcovia rozpočtových kapitol a ostatné orgány štátnej správy
2.2.3.     Kontrola vo verejnoprávnych inštitúciách
2.3.        Orgány vonkajšej kontroly
2.3.1.     Národná rada SR
2.3.2.     Najvyšší kontrolný úrad SR
2.3.3.     Správne súdnictvo
2.3.4.     Prokuratúra
2.3.5.     Audítori
2.3.6.	Inštitút ombudsmana
2.3.7.	Verejná kontrola

3.  Návrh opatrení na zabezpečenie realizácie kontrolného 
     systému

Z Á V E R

Ú v o d

	Cieľom spracovaného materiálu je na základe analýzy súčasného stavu kontroly            vo verejnej správe v Slovenskej republike definovať úlohy a stanoviť postupnosť krokov v oblasti legislatívy, odbornej prípravy a personálno-technického zabezpečenia, ktoré by prispeli k zdokonaleniu a zefektívneniu systému kontroly vo verejnej správe.
	Vypracovaná „Koncepcia kontroly vo verejnej správe“ vychádza zo Zásad stratégie reformy verejnej správy v Slovenskej republike, z Koncepcie decentralizácie a modernizácie verejnej správy a Východísk financovania verejnej správy v súlade s koncepciou decentralizácie a modernizácie verejnej správy.
	Zdôvodňuje sa v nej potreba riešenia súčasných problémov vo vzťahu ku kontrole plnenia úloh štátu, verejných financií a prostriedkov poskytovaných Európskou úniou. Rešpektuje požiadavky Európskej komisie na verejnú vnútornú finančnú kontrolu (PIFC), vzťahujúce sa na systém vnútornej kontroly a na ochranu finančných záujmov Európskeho spoločenstva.

1. Analýza kontrolného systému v SR

	Kontrola, jej postavenie a právomoc na Slovensku, závisela a závisí od politických          a ekonomických podmienok spoločnosti, štátoprávneho usporiadania a aj od funkcií jednotlivých štátnych a politických orgánov. V tomto zmysle prešiel systém kontroly v SR       od roku 1990 viacerými kompetenčnými a organizačnými zmenami.
	Plnenie jednej z hlavných úloh kontroly, t. j. vytvárať také podmienky a bariéry,         aby nedochádzalo k nedostatkom a ak by aj vznikli, vytvárať také účinné kontrolné mechanizmy, aby sa v najkratšom čase zabezpečila náprava nepriaznivého stavu, môže zabezpečiť len efektívne fungujúci systém kontroly.
	Súčasný kontrolný systém je založený na relatívne samostatných orgánoch kontroly, ktoré vykonávajú svoju kontrolnú činnosť a majú oporu v právnom poriadku SR.
	Konkrétne ide o kontrolu vykonávanú NKÚ SR podľa zákona NR SR č. 39/1993 Z. z. o NKÚ SR, kontrolu vykonávanú v štátnej správe podľa zákona NR SR č. 10/1996 Z. z.              o kontrole v štátnej správe a kontrolu vykonávanú v územnej samospráve v zmysle zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, ako i ďalšie druhy kontroly vykonávané podľa osobitných predpisov.
Absentuje systém verejnej vnútornej finančnej kontroly (PUBLIC INTERNAL FINANCIAL CONTROL SYSTÉM) v SR, ktorý by mal zabezpečiť spoločnú správu                 a finančnú kontrolu finančných prostriedkov poskytnutých zo štátneho rozpočtu, štátnych fondov a prostriedkov Európskej únie a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv. Pritom vytvorenie jednotného systému finančnej kontroly je nevyhnutné najmä z dôvodu, že u všetkých foriem predvstupovej pomoci zo strany Európskej únie (PHARE, ISPA, SAPARD) sa jedná o programy spolufinancované v určitom percentuálnom podiele z rozpočtu SR.

1.1.  Základná charakteristika štátneho kontrolného systému v SR

	Štátny kontrolný systém Slovenskej republiky tvoria:

1.1.1.  Národná rada SR

	Národná rada SR (NR SR) sa uznáša na ústave, ústavných a ostatných zákonoch                  a kontroluje ich dodržiavanie. Ďalej kontroluje činnosť vlády, schvaľuje a preveruje plnenie štátneho rozpočtu a schvaľuje štátny záverečný účet (bližšie v Čl. 86 Ústavy SR). Má všeobecné kontrolné právomoci, ktoré podľa Čl. 92 Ústavy SR vykonáva predovšetkým prostredníctvom výborov zložených z poslancov.

1.1.2.  Najvyšší kontrolný úrad SR

	Najvyšší kontrolný úrad SR (NKÚ SR) je nezávislý štátny orgán, ktorého existencia         a nezávislosť je zakotvená v Ústave SR. Podrobne je jeho postavenie, pôsobnosť                        a organizácia upravená v zákone NR SR č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade SR.

	V zmysle § 2 cit. zákona NKÚ SR kontroluje:
a)	hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu republiky,
b)	hospodárenie a nakladanie so štátnym majetkom,
c)	nakladanie s majetkovými právami a pohľadávkami republiky,
d)	spôsob vyrubovania a vymáhania daní, odvodov, poplatkov a pokút, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu republiky,
e)	výkon a uplatňovanie práv a dodržiavanie povinností vyplývajúcich z finančno-ekonomických vzťahov, ktorých účastníkom je štát.

	NKÚ SR predkladá najmenej raz do roka správy o výsledkoch kontrolnej činnosti           NR SR. Vypracúva stanovisko k návrhu štátneho záverečného účtu SR a predkladá ich           NR SR. Na požiadanie NR SR vypracúva pre jej potreby stanovisko k návrhu štátneho rozpočtu SR a ďalšie stanoviská. Orgány štátnej správy republiky pri plnení úloh v oblasti štátnej kontroly sú povinné spolupracovať s NKÚ SR najmä na požiadanie zabezpečiť vykonanie kontroly a predložiť výsledné materiály z kontrol. NKÚ SR zastupuje SR v medzinárodných organizáciách najvyšších kontrolných inštitúcií (INTOSAI, EUROSAI).

1.1.3.  Vláda SR

	Vláda SR je najvyšším orgánom výkonnej moci (Čl. 108 Ústavy SR). Riadi, zjednocuje a kontroluje činnosť ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy (zákon SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR v znení neskorších predpisov).
	Podľa zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov, hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu SR kontroluje vláda SR.
	V súlade so zákonom NR SR č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy          a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, štátnu správu vykonávanú krajskými a okresnými úradmi riadi a kontroluje vláda SR.
	Vláda vykonáva kontrolnú pôsobnosť prostredníctvom Úradu vlády SR, Ministerstva financií SR, členov vlády a vedúcich ostatných ústredných orgánov štátnej správy                      a zriadených kontrolných orgánov.

1.1.4.  Úrad vlády SR

	Úrad vlády SR je ústredným orgánom štátnej správy SR na kontrolu plnenia úloh štátnej správy a hospodárenia s prostriedkami určenými na plnenie úloh štátnej správy, ako aj na vybavovanie petícií a sťažností (§ 20a zákona SNR č. 347/1990 Zb.).
	Úrad vlády SR vykonáva kontrolnú činnosť v štátnej správe na základe zákona NR SR č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe.
	Okrem tejto kontrolnej pôsobnosti v exekutíve vykonáva aj kontrolu v oblasti obrany, ochrany a bezpečnosti pre Radu obrany štátu, v rozsahu zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe.
	Úrad vlády SR zo zákona spolupracuje a koordinuje svoju kontrolnú činnosť s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Spolupracuje aj s ďalšími štátnymi orgánmi a právnickými osobami. Taktiež usmerňuje činnosť orgánov miestnej štátnej správy vykonávajúcich kontrolnú činnosť. Na požiadanie obce, poskytuje jej odbornú pomoc v oblasti kontroly. Organizuje a zabezpečuje výmenu a využitie skúseností                      a poznatkov z kontroly v štátnej správe. Podľa § 20a ods. 4 zákona SNR č. 347/1990 Zb. Úrad vlády SR plní aj úlohy spojené s odborným, organizačným a technickým zabezpečením činnosti vlády SR.

1.1.5.  Ministerstvo financií SR a orgány kontroly v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti

	Ministerstvo financií SR (MF SR) má v kontrolnom systéme SR osobitné postavenie. Podľa zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. vykonáva kontrolu hospodárenia v rozpočtových kapitolách a v štátnych fondoch. MF SR vykonáva štátny dozor nad zdravotným poistením, nemocenským poistením, dôchodkovým zabezpečením, prevádzkovaním lotérií a iných podobných hier a nad politikou zamestnanosti a hospodárením Národného úradu práce. Ďalej v pôsobnosti MF SR je výkon kontroly dotácií, cenová, daňová a colná kontrola. Územné finančné orgány podľa zákona NR SR č. 254/1993 Z. z. o územných finančných orgánoch v znení neskorších predpisov kontrolujú hospodárenie rozpočtových organizácií                          a príspevkových organizácií a hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu                             a s prostriedkami štátnych fondov poskytnutých obciam, právnickým osobám a fyzickým osobám.

1.1.6.  Správcovia rozpočtových kapitol a ďalšie orgány štátnej správy

	Správcovia rozpočtových kapitol usmerňujú a kontrolujú hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami v rámci ich vlastnej rozpočtovej kapitoly (§ 16 ods. 1 písm. f/ zákona NR SR     č. 303/1995 Z. z.). Orgány miestnej štátnej správy na úrovni okresných úradov v súlade               so zákonom NR SR č. 222/1996 Z. z. vykonávajú štátnu správu na jednotlivých úsekoch,         ak ich výkon zákon nezveruje krajským úradom, inému orgánu štátnej správy, obci alebo inej právnickej osobe. Ďalej plnia a kontrolujú úlohy spojené s mobilizačnými prípravami štátu            a komplexným záchranným systémom.
	Orgány štátnej správy sú povinné vytvoriť v rámci svojej pôsobnosti funkčný vnútorný kontrolný systém (§ 7 zákona NR SR č. 10/1996 Z. z.). Tvorí ho kontrolná činnosť vedúcich orgánov kontroly, ich vedúcich zamestnancov, vrátane odborných a kontrolných útvarov. Vnútornú kontrolu v orgánoch štátnej správy na všetkých úrovniach vykonávajú ich vlastné útvary kontroly, podriadené priamo vedúcemu orgánu a ostatné odborné útvary podľa príslušnosti.

	V rámci vnútornej kontroly a v rozsahu svojej pôsobnosti orgány štátnej správy kontrolujú najmä:
-	plnenie úloh štátnej správy,
-	hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu,
-	vybavovanie petícií a sťažností, a podľa vecnej príslušnosti ich aj prešetrujú,
-	dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov a opatrení vydaných na ich základe, plnenie odborných úloh, za účelom ktorých je orgán štátnej správy vytvorený,
-	plnenie opatrení na nápravu zistených nedostatkov vydaných vedúcim kontrolovaného subjektu.

	Ďalej sú v štátnej správe zriadené orgány, ktorým bola zo zákona zverená právomoc na kontrolu výkonu štátnej správy v špecializovaných činnostiach (napríklad inšpekcie, dozory, skúšobne a podobne).
	Tieto orgány kontroly majú svoju kontrolnú pôsobnosť upravenú osobitnými právnymi predpismi.

1.1.7.  Prokuratúra a správne súdnictvo

	Prokuratúra (Čl. 149 Ústavy SR) chráni práva a zákonom chránené záujmy fyzických a právnických osôb a štátu. Zákon NR SR č. 314/1996 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov prokuratúru konštituuje predovšetkým ako orgán ochrany práva a plní najmä úlohy dozoru nad dodržiavaním zákonnosti. Podľa § 4 ods. 1 písm. e/ citovaného zákona uvedené úlohy plní vo vzťahu k orgánom štátnej správy, orgánom územnej samosprávy, ako aj             voči ďalším právnickým osobám, ktorým zákon zveril rozhodovanie o právach                           a povinnostiach fyzických a právnických osôb; voči samospráve vykonáva dozor len výnimočne, ak to ustanoví osobitný zákon. V ust. § 10 cit. zákona je upravená právomoc             a pôsobnosť prokurátora, ako aj jeho postup pri vykonávaní dozoru, pričom dbá o to,              aby svoje zákonné povinnosti aktívne plnili predovšetkým kontrolné orgány.
	Správne súdy vykonávajú kontrolnú činnosť v rámci preskúmavania rozhodnutí správnych orgánov.
	Od 1.1.1992 sú konštituované špecializované senáty v rámci všeobecných súdov           na výkon správneho súdnictva. Tieto súdy preskúmavajú na základe žaloby rozhodnutia len z hľadiska dodržania zákonnosti vydaných rozhodnutí orgánov štátnej správy, orgánov územnej samosprávy a ďalších osôb, pokiaľ im zákon zveril rozhodovanie o právach                   a povinnostiach fyzických alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy.

1.2.  Základná charakteristika kontrolného systému v územnej samospráve

	Orgánom obce, ktorý má vyhradenú zriaďovateľskú, ako aj kontrolnú povinnosť, je v zmysle zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov obecné zastupiteľstvo.
	Popri svojej zriaďovateľskej a zakladateľskej úlohe plní obecné zastupiteľstvo aj kontrolnú funkciu voči obecným podnikom, rozpočtovým a príspevkovým organizáciám, ktoré sú napojené na rozpočet obce. Právom obecného zastupiteľstva je zriadiť obecnú radu, ktorá je iniciatívnym, výkonným a kontrolným orgánom obecného zastupiteľstva. Obecné zastupiteľstvo môže zároveň zriadiť komisie ako svoje stále alebo dočasné poradné, iniciatívne a kontrolné orgány. Podľa zákona o obecnom zriadení majú oprávnenie na výkon kontrolnej činnosti obecné zastupiteľstvo a jeho poslanci, komisie a obecná rada.
	Výkon kontroly v územnej samospráve je zabezpečovaný prostredníctvom hlavného kontrolóra obce (ak je v obci táto funkcia zriadená).
	Vznik tejto funkcie, postavenie a náplň práce hlavného kontrolóra obce upravuje citovaný zákon o obecnom zriadení bez bližšej špecifikácie postavenia kontroly a tiež postupov výkonu a nakladania s výstupmi kontroly, čo umožňuje vytvárať rôzne prístupy k postaveniu a hodnoteniu práce kontroly v podmienkach samosprávy.
	Vznik a kreovanie funkcie hlavného kontrolóra nemá v zmysle zákona o obecnom zriadení obligatórnu povahu a je teda na vôli obecného zastupiteľstva, či funkciu hlavného kontrolóra zriadi alebo nie.
	Právne nie je doriešený spôsob výberu kandidáta na funkciu hlavný kontrolór obce, subjekt, ktorý kandidáta navrhuje, spôsob jeho voľby, kvalifikačné a ani iné nevyhnutné predpoklady.
	Z uvedeného vyplýva, že systém kontroly v územnej samospráve nemá potrebnú organizačno-právnu ani metodickú normu (kontrolný poriadok, kompetenčno-subkoordinačné väzby, rozsah a obsah kontrolnej činnosti, spôsob predkladania a realizácie výsledkov kontroly). Podľa doterajšieho právneho poriadku je stanovená obligatórna povinnosť obcí overovať ročnú účtovnú závierku audítorom (§ 9 ods. 6 zák. č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov v spojení tiež s § 20 ods. 1 zák. č. 563/1991 Zb.               o účtovníctve). Prax ukazuje, že predovšetkým najmenšie obce si túto povinnosť neplnia z dôvodov vecných ako aj cenových, cena za vyhotovenie auditu je neraz nezanedbateľnou časťou malého rozpočtu obce.

1.3.	Audítori

Audítori sú významnou zložkou kontrolného systému. Audítor je tak fyzická osoba, ako aj právnická osoba, ktorá je zapísaná v zozname vedenom komorou a ktorý vykonáva odbornú audítorskú činnosť samostatne a nezávisle. Audítorská činnosť spočíva v kontrole správnosti a úplnosti riadnej a mimoriadnej účtovnej závierky, ako aj v kontrole finančnej          a majetkovej situácie podnikateľov a iných účtovných alebo majetkových dokladov (zákon           č. 73/1992 Zb. o audítoroch a Slovenskej komore audítorov v znení neskorších predpisov). 

1.4.	Verejná kontrola 

Verejná kontrola vykonávaná občanmi Slovenskej republiky, teda verejnosťou, je obsiahnutá v komplexe právnych predpisov upravujúcich výkon ich ústavných práv a slobôd, ako aj ďalších právnych predpisov, ktoré upravujú ich práva a povinnosti. 
	Predovšetkým je to Ústava Slovenskej republiky; čl. 2 ods. 1, čl. 73 ods. 2, čl. 75          ods. 1.
	Ústava SR v čl. 27 zaručuje petičné právo. Toto právo je zaručené všetkým na území Slovenskej republiky. Výkon petičného práva je právo obracať sa na štátne orgány a orgány územnej samosprávy so žiadosťami, návrhmi a sťažnosťami vo verejnom záujme. Ústava SR v čl. 46 ods. 1 v druhej časti vety zakotvuje právo obracať sa v prípadoch ustanovených zákonom na orgány Slovenskej republiky a domáhať sa svojho práva. 

1.5.  Pôsobnosť kontrolných orgánov v oblasti rozpočtového hospodárenia

	V oblasti kontroly verejných financií je v súčasnosti nasledovný stav:

	Štátny rozpočet
	Finančné prostriedky štátneho rozpočtu má plne pokryté kontrolou NKÚ SR. V tejto oblasti vykonáva kontrolu taktiež vláda SR, MF SR, Úrad vlády SR, správcovia rozpočtových kapitol a orgány štátnej správy.

	Rozpočty miest a obcí
	Tieto prostriedky sú kontrolne pokryté NKÚ SR len sčasti, a to pokiaľ ide                        o prostriedky pridelené zo štátneho rozpočtu. Obdobnú pôsobnosť majú aj orgány štátnej správy. Príslušné rozpočty v plnom rozsahu kontrolujú orgány územnej samosprávy.

	Rozpočty štátnych fondov
	Právo kontrolovať štátne fondy majú tieto štátne orgány: NKÚ SR, MF SR a správca rozpočtovej kapitoly, ktorý štátny fond spravuje.

	Rozpočty neštátnych fondov
	Dohľad nad hospodárením vykonáva dozorná rada príslušného fondu. V prípade použitia prostriedkov štátneho rozpočtu, môže kontrolu v rozsahu svojej pôsobnosti vykonať NKÚ SR a MF SR.

Rozpočty verejnoprávnych inštitúcií a iných právnických osôb zriadených osobitným zákonom
	Verejnoprávne inštitúcie a iné právnické osoby zriadené osobitným zákonom možno rozčleniť na:
-	verejnoprávne inštitúcie, ktoré majú v rozpočte SR vytvorenú samostatnú rozpočtovú kapitolu (Slovenský rozhlas a Slovenská televízia),
-	poisťovne (Sociálna poisťovňa, Všeobecná zdravotná poisťovňa, Spoločná zdravotná poisťovňa a iné poisťovne),
-	iné právnické osoby, zriadené osobitným zákonom, napr. Národný úrad práce, Matica slovenská, umelecké fondy a pod.,
-	Fond národného majetku SR.

Slovenský rozhlas a Slovenská televízia majú postavenie príspevkových organizácií, na ktoré sa vzťahuje pôsobnosť NKÚ SR a MF SR, pretože hospodária s prostriedkami štátneho rozpočtu.
	Iná situácia je u verejnoprávnych inštitúcií, ako sú poisťovne a ktoré sa do tejto polohy dostali v dôsledku ekonomickej a sociálnej transformácie prebiehajúcej od roku 1993. V počiatočnom štádiu prostriedky na zdravotníctvo, nemocenské a zdravotné poistenie boli prostriedkami štátneho rozpočtu a kontrolná pôsobnosť kontrolných orgánov bola v plnom rozsahu zachovaná. V dôsledku spomínanej transformácie sa zmenil charakter finančných prostriedkov, s ktorými poisťovne hospodária. 
	Verejnoprávne inštitúcie a iné právnické osoby sú kontrolovateľné NKÚ SR,                len pokiaľ hospodária s prostriedkami štátneho rozpočtu a hospodária alebo nakladajú               so štátnym majetkom. Z výkonných orgánov kontrolu hospodárenia uvedených inštitúcií vykonáva v rámci štátneho dozoru MF SR a príslušný ústredný rezortný orgán štátnej správy.
	Mimoriadne postavenie z hľadiska uplatňovania kontroly v súčasnom kontrolnom systéme SR má Fond národného majetku SR (ďalej len FNM SR). Majetok fondu podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov nie je vo vlastníctve štátu a príjmy i výdavky fondu nie sú súčasťou štátneho rozpočtu SR. Z toho vyplývajú i veľmi obmedzené možnosti výkonu kontroly na FNM SR          zo strany štátnych orgánov. FNM SR, ktorý hospodári s akciami a majetkovými podielmi, realizuje po rozhodnutí vlády SR o privatizácii priame predaje majetku, zabezpečuje verejné obchodné súťaže a verejné dražby, podlieha priamej kontrole iba zo strany Dozornej rady FNM SR a Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. NKÚ SR, ktorý je        vo svojej kontrolnej činnosti nezávislým štátnym orgánom, nemôže vzhľadom na svoju pôsobnosť kontrolovať hospodárenie FNM SR.
	FNM SR má síce zákonnú povinnosť poskytnúť požadované informácie a údaje             na účely kontroly, resp. výsledné materiály o vykonanej kontrole NR SR, vláde SR, NKÚ SR          a Ministerstvu pre správu a privatizáciu národného majetku SR, avšak takto poskytnuté materiály nenahradzujú vecný výkon nezávislej kontroly zo strany NKÚ SR priamo                 na FNM SR.
	Takéto prepojenie FNM SR na nezávislý kontrolný systém SR nezodpovedá potrebám vo vzťahu na majetkové hodnoty, s ktorými fond hospodári.
	NKÚ SR nemôže kontrolovať ani obchodné spoločnosti, v ktorých má FNM SR účasť, ani keď jeho účasť je majoritná. 
	Ústavný zákon č. 90/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa Ústava SR č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov rozšíril kontrolnú pôsobnosť NKÚ SR od 1.7.2001 aj na tieto oblasti. 

1.6.  Zhodnotenie kontrolného systému v SR

	Základnými kritériami kontrolnej činnosti sú zákonnosť, hospodárnosť, účelnosť              a úspornosť.
	Uvedené kritériá majú byť v hodnotení rovnocenné.
	V súčasnosti kontrolný systém vo verejnej správe je právne upravený a funkčný aj napriek nedostatkom, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú efektívnosť kontroly.

	Faktory pozitívne, resp. negatívne ovplyvňujúce fungovanie kontrolného systému, sú nasledovné:

	Pozitívne faktory

-	kontrolná činnosť v SR je zabezpečovaná na všetkých úrovniach verejnej správy, t. j. v štátnej správe a v územnej samospráve, aj keď úroveň vykonávanej kontrolnej činnosti dosahuje rôznu kvalitu a účinnosť,
-	NKÚ SR svojím výkonom nezávislej vonkajšej kontroly a jej výsledkami vytvára podmienky na odstránenie zistených nedostatkov a tým aj na zefektívnenie činnosti verejnej správy,
-	Úrad vlády SR svojou kontrolnou činnosťou napomáha k zefektívneniu činnosti štátnej správy,
-	zákonom NR SR č. 10/1996 Z. z. sa založila povinnosť pre orgány štátnej správy zabezpečiť funkčný systém vnútornej kontroly,
-	právna regulácia pre oblasť kontroly obsahuje prvky kompatibilné s právom Európskej únie.

	Negatívne faktory

-	prejavujú sa určité prvky závislosti v konaní zamestnancov vnútornej kontroly                      a v riadiacej práci vedúcich zamestnancov. Zákonný rámec nevytvára dostatočné spoločenské a materiálne záruky pre nezávislé fungovanie kontroly vo verejnej správe (materiálne zabezpečenie, sociálne zabezpečenie, spoločenské postavenie a pod.),
-	prijímanie nedostatočne účinných opatrení a ich nedôsledná kontrola, vrátane nevyvodzovania osobných postihov za zistené porušenia a nevyužívanie výsledkov kontroly na všetkých stupňoch riadenia,
-	prejavuje sa duplicita kontrolných akcií s rovnakým predmetom kontroly, vykonávaných orgánmi kontroly, čo má za následok znižovanie spoločenskej funkcie a autority kontroly,
-	nedostatočné realizovanie výsledkov z kontrol, najmä pri ich odstúpení orgánom činným v trestnom konaní,
-	vznik, postavenie a pôsobenie kontroly v územnej samospráve nemá obligatórnu povahu, pričom výkon kontroly aj z metodického hľadiska nie je upravený všeobecne záväzným právnym predpisom,
-	nedostatočná príprava a organizácia na výkon kontroly najmä z dôvodu časovej tiesne zapríčinenej zvýšenými požiadavkami na početnosť vykonávania kontrol a následne časté nedodržiavanie základných pravidiel kontrolnej činnosti v štátnej správe, ako aj nedostatočná kapacita – počty kontrolórov,
-	v rámci vnútornej kontroly sú často vykonávané kontroly bez zistenia nedostatkov v snahe zakryť nedostatky, resp. z dôvodu nedostatočnej znalosti kontrolovanej problematiky, pričom vonkajšie orgány kontroly následne zisťujú nedostatky v rovnakom predmete kontroly,
-	nezabezpečuje sa v potrebnom rozsahu výkon správneho súdnictva,
-	nedostatočné ohodnotenie (morálne i finančné), ale aj absencia vytvárania podmienok        na stabilizáciu odborne spôsobilých zamestnancov kontroly v celom systéme kontroly v SR,
-	nedostatočné vytváranie databázy poznatkov z kontrol, absencia príslušného kontrolórskeho softvéru a nedostatočné uplatňovanie výpočtovej techniky na úseku kontroly,
-	nezabezpečenie dostatočného celoživotného vzdelávacieho procesu kontrolných pracovníkov,
-	nevytváranie vhodných podmienok pre zlepšenie zdravotnej starostlivosti a regenerácie pre všetkých aktívnych zamestnancov kontroly, ktorých výkon pracovnej činnosti je spojený s vážnym rizikom a mimoriadnou psychickou záťažou,
-	súčasná právna úprava bráni realizácii výkonu prokurátorského dozoru nad postupom a rozhodnutím orgánov verejnej správy a súvisí s neprepojením procesu rozhodovania               o proteste prokurátora na súdne konanie. Ide najmä o zúžené ponímanie okruhu subjektov oprávnených podať návrh na preskúmanie rozhodnutia súdu a lehoty. V súčasnosti sa preskúmavanie individuálnych rozhodnutí orgánov riadi podľa Občianskeho súdneho poriadku. Pretrvávajúci problém spočíva v tom, že správne súdnictvo nepreskúmava všetky vydávané právne akty verejnej správy,
-	absentuje vonkajšia nezávislá kontrola FNM SR a verejných fondov vo všeobecnosti, ako aj kontrola hospodárenia verejnoprávnych inštitúcií s verejnými finančnými prostriedkami a verejným majetkom a kontrola hospodárenia obcí, ktorá by mala byť vykonaná            NKÚ SR,
-	nedostatočne je realizovaný systém vnútornej finančnej kontroly v SR,
-	prejavuje sa nedostatočná a závislá kontrolná činnosť v samospráve, dozorných radách, v ktorých pôsobia zástupcovia štátu.

2. Navrhovaný systém kontroly vo verejnej správe

2.1.  Východiská navrhovaného systému

	Decentralizácia kompetencií z orgánov štátnej správy na územnú samosprávu sa má v zmysle uznesenia vlády SR č. 230/2000 realizovať v odvetviach školstva, kultúry, sociálnych vecí, zdravotníctva, dopravy a prepravy, vodného hospodárstva a v ďalších určených oblastiach. Verejná správa sa má zabezpečovať na troch úrovniach:
-	miestna úroveň (obec, mesto),
-	vyšší územný a správny celok,
-	štát (úroveň Slovenskej republiky ako celku).

	V súlade s Ústavou SR budú existovať dve úrovne územnej samosprávy:
-	miestna samospráva,
-	samospráva vyššieho územného celku.

	Štátnu správu budú zabezpečovať:
-	ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy,
-	miestna štátna správa,
-	zákonom určené mimovládne subjekty.

	Realizácia reformy verejnej správy si bude vyžadovať zaviesť nový systém financovania jednotlivých zložiek verejnej správy. Z podkladov MF SR vyplýva, že celkový objem finančných prostriedkov, ktoré by mali byť presunuté na samosprávne orgány, len z miestnej štátnej správy predstavuje orientačne viac ako 42 mld. Sk. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že schválená koncepcia uvažuje v uvedených odvetviach a oblastiach najmä s novými samosprávnymi kompetenciami, ale aj s prenesenými úlohami štátnej správy,               čo v značnom rozsahu obmedzí súčasnú pôsobnosť štátnych kontrolných orgánov.
	Pritom sa štát nemôže zbaviť zodpovednosti za efektívne fungovanie verejnej správy      a za hospodárne vynakladanie verejných financií. Preto je nevyhnutné navrhnúť účinný systém kontroly, ktorý by zabezpečoval včasné signalizovanie odchýlok od noriem, porušenia zákonov tak, aby sa mohli uplatniť opatrenia, ktoré by znížili možnosť opakovania nedostatkov. Pritom je nutné odstrániť súčasné nedostatky, na ktoré bolo poukázané v časti analýza kontrolného systému v SR.

	V zmysle teoretických východísk, praktických skúseností a odporúčaní Medzinárodnej organizácie najvyšších kontrolných inštitúcií INTOSAI, by mala byť kontrola verejných financií zabezpečovaná v dvoch stupňoch, a to:
-	vnútorná kontrola,
-	vonkajšia kontrola.

	Vnútorná kontrola z hľadiska jej úloh, ako aj z hľadiska uplatnenia základných funkcií kontroly (informačná, výchovná, represívna) má relatívne stále zameranie. Základnými úlohami v rámci vnútornej kontroly sú najmä:
-	kontrola plnenia úloh verejnej správy,
-	kontrola hospodárenia s majetkom a verejnými financiami.

	Bez účinnej vnútornej kontroly všetkých rozhodovacích operácií, vedúci zamestnanci nebudú schopní odhaliť rôzne chyby a nedostatky v činnosti. Nedostatočná vnútorná kontrola a obmedzený rozsah kontroly môže mať za následok, že mnohé rozhodnutia môžu byť nesprávne, bez toho, aby boli odhalené vedením. Pritom vnútorná kontrola by mala mať právo kontroly celého procesu rozhodovania. Vnútorná kontrola bude organizovaná v rámci orgánov verejnej správy, pričom je nevyhnutné zabezpečiť jej maximálne možnú finančnú a funkčnú nezávislosť.

	Vonkajšia kontrola sa vyvíja v nadväznosti na nové vzťahy, ktoré vznikajú v procese decentralizácie a modernizácie verejnej správy, je premietnutá v právnom poriadku a jej zmeny sa vykonávajú v rámci právnej úpravy tej-ktorej oblasti, nadväzne na potreby praxe.
	V súlade s Limskou deklaráciou o základných princípoch nezávislej finančnej kontroly, prijatou Medzinárodnou organizáciou najvyšších kontrolných inštitúcií – INTOSAI je nevyhnutná vonkajšia kontrola vykonávaná štátnym orgánom fungujúcim na princípe nezávislosti. Takáto kontrola napomáha správnemu a efektívnemu používaniu verejných financií a poskytuje objektívne informácie z jednotlivých oblastí štátnym orgánom                      a verejnosti. Je dôležitým predpokladom pre pozitívny sociálno-ekonomický vývoj v štáte.

2.2.  Vnútorný kontrolný systém vo verejnej správe

	Vychádzajúc z koncepcie, doterajších skúseností a zahraničných poznatkov, navrhujeme, aby systém kontroly vo verejnej správe bol tvorený orgánmi územnej samosprávy a orgánmi štátnej správy v úrovniach schválených NR SR, verejnoprávnymi inštitúciami a vonkajšími kontrolnými orgánmi. 

2.2.1.  Kontrola v územnej samospráve

	Kontrola v územnej samospráve bude tvorená kontrolnými orgánmi miestnej samosprávy a kontrolnými orgánmi samosprávy vyššieho územného celku (VÚC).

2.2.1.1.  Miestna samospráva

	Decentralizácia štátnej správy si bude v neposlednom rade vyžadovať prijatie explicitnej zákonnej povinnosti vytvoriť účinný vnútorný kontrolný systém aj na tejto úrovni verejnej správy, čo bude determinované štruktúrou, kompetenciami, systémom financovania samospráv, majetkovým usporiadaním a zásadami, prijatými v rámci koncepcie decentralizácie a modernizácie verejnej správy. Súčasná právna úprava túto povinnosť neustanovuje. Vládou schválená koncepcia decentralizácie a modernizácie verejnej správy nepredpokladá zmenu orgánov obce a tým aj kontrolných orgánov.
	Za účelom naplnenia pozitívnych zámerov reformy a zabezpečenia efektívnosti a účinnosti vnútornej kontroly navrhujeme v miestnej samospráve riešiť samostatným spôsobom kontrolný systém v mestách a obciach.

Kontrolný systém v mestách

	V mestách (ich počet je v SR podľa stavu k 31.12.1999 – 136) bude stanovená zákonná povinnosť v určenej lehote vytvoriť funkciu hlavného kontrolóra mesta. Na základe návrhov poslancov bude voliť hlavného kontrolóra mestské zastupiteľstvo na dobu neurčitú. V záujme zabezpečenia maximálne možnej nezávislosti hlavného kontrolóra bude potrebné zákonom stanoviť predovšetkým jeho:
-	nezávislosť voči primátorovi mesta,
-	práva a povinnosti voči mestskému zastupiteľstvu,
-	obmedzujúce možnosti odvolania z funkcie,
-	finančnú nezávislosť stanovením platu,
-	kvalifikačné a morálne predpoklady pre výkon funkcie, ako aj podmienky pre zamedzenie stretu záujmov, pričom ich splnenie bude overovať stavovská organizácia hlavných kontrolórov samosprávy,
-	pri výkone kontroly postavenie verejného činiteľa.

	Legislatívne je potrebné upraviť a stanoviť kritériá kontrolnej činnosti, ktoré by boli kompatibilné s kritériami, ktoré uplatňujú pri výkone kontrolnej činnosti štátne kontrolné inštitúcie. Ide predovšetkým o dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov                a opatrení vydaných na ich základe, hospodárnosti a účelnosti, dodržiavanie interných noriem, plnenie opatrení na nápravu zistených nedostatkov, vydaných vedúcim kontrolovaného subjektu.

	Dôležitým predpokladom efektívneho fungovania kontrolných orgánov miestnej samosprávy je vymedzenie ich osobnej a vecnej pôsobnosti najmä:
-	vnútorná správa, správna administratíva,
-	správa miestnych daní a poplatkov,
-	investičná činnosť,
-	podnikateľská činnosť,
-	ochrana spotrebiteľa,
-	subjekty hospodáriace s majetkom mesta,
-	subjekty s majetkovou účasťou mesta,
-	rozpočtové a príspevkové organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti mesta,
-	programy regionálneho a miestneho rozvoja,
-	verejnoprospešné služby,
-	územné plánovanie a výstavba,
-	správa a údržba obecných bytov,
-	životné prostredie,
-	doprava,
-	vodné hospodárstvo,
-	školstvo,
-	zdravotníctvo,
-	zásobovanie obce, správa trhovísk,
-	kultúra, vrátane ochrany kultúrnych pamiatok,
-	sociálna pomoc,
-	bezpečnosť a verejný poriadok v meste.
-	plnenie samosprávnych funkcií mesta,
-	dodržiavanie vlastných nariadení, smerníc, pokynov, rozhodnutí,
-	dodržiavanie zákonnosti pri podnikateľskej činnosti mesta,
-	rozpočtové hospodárenie z pohľadu dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov a opatrení vydaných na ich základe,
-	stav pohľadávok, záväzkov, splácania úverov, pôžičiek atď.,
-	správnosť zostavenia návrhu záverečného účtu mesta,
-	dodržiavanie povinností pri nakladaní s majetkom mesta, ako aj so spravovaným majetkom štátu,
-	dodržiavanie metód a postupov verejného obstarávania,
-	vybavovanie petícií a sťažností.

	Hlavný kontrolór by mal tak isto, ako je stanovené v súčasnej právnej úprave, vypracúvať odborné stanoviská k návrhu rozpočtu a k návrhu záverečného účtu mesta           pred ich schválením v mestskom zastupiteľstve.
	Hlavný kontrolór riadi útvar kontroly a zodpovedá za jeho činnosť. Vo svojej činnosti musí byť nezávislý a zodpovedať sa len mestskému zastupiteľstvu.
	Z dôvodu posilnenia právomocí orgánov mestskej samosprávy sa zameranie kontrol navrhuje podstatne širšie ako súčasná právna úprava. Zároveň bude potrebné upraviť ich práva a povinnosti tak, aby kontrola mohla byť vykonávaná ex post, ale aj ex ante.
	Osobitný dôraz je potrebné venovať odbornej spôsobilosti hlavného kontrolóra                a zákonnou formou vymedziť podmienky jeho odbornej spôsobilosti, napr. prax minimálne         5 rokov v odbore. Dôležitým aspektom je tiež vymedzenie etického profilu hlavného kontrolóra.

Kontrolný systém v obciach

	U obcí, ktoré nemajú štatút mesta (celkový počet v SR podľa stavu k 31.12.1999 je 2747, z toho nad 2000 obyvateľov je 229) navrhujeme legislatívne stanoviť povinnosť v určenej lehote vytvoriť v rámci svojej pôsobnosti funkčný systém vnútornej kontroly a to jedným z troch stanovených spôsobov:
1)	vytvoriť funkciu hlavného kontrolóra obce rovnakým spôsobom a za rovnakých podmienok ako pri hlavných kontrolóroch mesta,
2)	na základe dohody s viacerými okolitými obcami vytvoriť funkciu hlavného kontrolóra s kontrolnou pôsobnosťou pre viac obcí, za obdobných podmienok ako u hlavných kontrolórov miest,
3)	požiadať o vykonávanie kontrolnej činnosti útvar hlavného kontrolóra VÚC, ktorý by mal zákonnú povinnosť vyhovieť žiadosti a kontrolnú činnosť vykonávať v obciach v územnej pôsobnosti VÚC bez nároku na úhradu nákladov spojených s kontrolnou činnosťou. Kontrolná činnosť by bola vykonávaná v rovnakom rozsahu ako v mestách.

	V koncepcii sa navrhuje na základe dohody obcí možnosť vytvárať spoločné obecné úrady, v rámci ktorých by sa určitá agenda vykonávala spoločne. Podľa dostupných podkladov spoločné obecné úrady nebudú mať právnu subjektivitu a majetok a budú bez priamych finančných vzťahov k štátnemu rozpočtu. Budú však hospodáriť s finančnými prostriedkami. Preto považujeme za potrebné upraviť aj povinnosť vytvorenia účinného kontrolného systému ich hospodárenia. Kontrolnú činnosť odporúčame upraviť obdobne ako je navrhované u obcí.
	Za nevytvorenie účinného kontrolného systému v stanovenej lehote jedným z troch určených spôsobov by obce boli sankciované napr. nepridelením prostriedkov zo štátneho rozpočtu a z prerozdeľovacieho procesu, priamymi finančnými sankciami a pod. 

2.2.1.2.  Samospráva vyššieho územného celku

	Vyšší územný celok bude samostatný územný a správny celok SR, ktorý bude združovať občanov prihlásených k pobytu v niektorej z obcí tvoriacich súčasť tohto celku. VÚC bude samostatná právnická osoba, ktorá za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodári s vlastným majetkom a vlastnými príjmami. Z navrhovaného postavenia VÚC, nevyplýva jeho administratívnoprávna nadriadenosť voči obciam v hierarchickom zmysle, teda ani kontrolného orgánu VÚC.
	Orgány VÚC budú: zastupiteľstvo VÚC a predseda VÚC.

	VÚC v oblasti kontroly bude disponovať právomocami:
-	kontrolnou,
-	kreačnou, v rámci ktorej bude oprávnený zriaďovať vlastné kontrolné orgány.

	Základom finančného hospodárenia VÚC bude rozpočet, ktorý sa bude zostavovať na obdobie jedného kalendárneho roka. Majetok vyššieho územného celku a nakladanie s ním ustanoví osobitný zákon.
	Z pôsobnosti VÚC sa vylúči úplne alebo čiastočne (delená kompetencia) plnenie základných úloh štátu, ako sú: obrana štátu, súdnictvo, prokuratúra, štátoobčianske veci, bezpečnosť štátu, základná dopravná sieť, výkon štátneho dozoru a dohľadu nad obcami, inými samosprávnymi subjektami verejného a súkromného práva a občanmi a individuálno-rozhodovacia činnosť v konkrétnych prípadoch (okrem decentralizovaných kompetencií).
	V rámci VÚC navrhujeme stanoviť zákonnú povinnosť v určenej lehote vytvoriť funkciu hlavného kontrolóra VÚC. Hlavného kontrolóra bude voliť zastupiteľstvo VÚC,          na dobu neurčitú, na základe návrhu poslancov.
	Hlavný kontrolór bude vykonávať kontrolu plnenia úloh vyššieho územného celku, kontrolu rozpočtového hospodárenia vyššieho územného celku, kontrolu hospodárenia               a nakladania s majetkom vyššieho územného celku, ako aj kontrolu hospodárenia v organizáciách v zriaďovateľskej a zakladateľskej pôsobnosti VÚC a kontrolu hospodárenia v organizáciách s majoritnou majetkovou účasťou VÚC.
	Na základe žiadostí obcí bude vykonávať aj kontrolu v obciach v územnej pôsobnosti VÚC s rovnakým zameraním ako je uvedené u hlavných kontrolórov miest. Hlavný kontrolór bude riadiť útvar kontroly a zodpovedať za jeho činnosť.
	Vo svojej činnosti musí byť nezávislý a zodpovedať sa len zastupiteľstvu. V záujme zabezpečenia maximálne možnej nezávislosti je potrebné zákonom stanoviť predovšetkým jeho:
-	práva a povinnosti voči zastupiteľstvu VÚC,
-	obmedzujúce možnosti odvolania z funkcie,
-	finančnú nezávislosť stanovením platu,
-	kvalifikačné a morálne predpoklady pre výkon funkcie a podmienky na zamedzenie stretu záujmov. Splnenie týchto predpokladov navrhujeme overovať stavovskou organizáciou hlavných kontrolórov samosprávy,
-	pri výkone kontroly postavenie verejného činiteľa.

	Útvar kontroly musí mať zákonom o VÚC upravené postavenie, osobnú a vecnú pôsobnosť. Zákonom o kontrole v územnej samospráve bude potrebné upraviť aj pravidlá kontrolnej činnosti, v ktorých budú zakotvené práva a povinnosti kontrolórov, ako aj kontrolovaných osôb.

2.2.2.  Kontrola v štátnej správe

	V oblasti uplatňovania výkonnej moci, vrátane kontrolných mechanizmov, bude štát pôsobiť vo veciach týkajúcich sa celého územia štátu a všetkých fyzických a právnických osôb.
	Pôjde predovšetkým o:
-	výkon štátnej kontroly (dozory, dohľady, inšpekcie) podľa platných všeobecne záväzných právnych noriem,
-	rozšírenie a fungovanie nadrezortných, prierezových a nezávislých inštitúcií pre kontrolu a spravovanie vecí verejných.

	Nezastupiteľné miesto bude mať kontrolná činnosť z pohľadu plnenia podmienok pri poskytnutí prostriedkov z predvstupových fondov Európskej únie, ako aj požiadaviek pre vstup Slovenskej republiky do Európskej únie. Na zabezpečenie tejto úlohy Ministerstvo financií SR spracovalo a vláda SR svojím uznesením č. 852 zo dňa 25.10.2000 schválila „Koncepciu vnútornej finančnej kontroly vo verejnej správe“, ktorá zahrňuje systém kontroly oboch finančných zdrojov, t. j. prostriedkov SR a prostriedkov Európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv. Oproti súčasnému stavu sa úlohy finančnej kontroly rozšíria najmä o kontrolu ex ante a vnútorný audit finančných prostriedkov. Ťažisko ex ante kontroly bude spočívať v celom rade kontrolných aktivít realizovaných predtým, ako dôjde k samotnému prijatiu finančných rozhodnutí, či už v oblasti stanovenia účelu použitia pridelených finančných prostriedkov, v oblasti záväzkov, procesu verejného obstarávania, kontrahovania alebo samotnej platby. Tento typ kontroly bude realizovaný v budúcnosti v celom systéme činnosti štátnej pokladnice, čo bude vyplývať z jej postavenia ako správcu finančných zdrojov verejného sektora pri plnení svojich funkcií, z ktorých najvýznamnejšia spočíva v centralizácii príjmov    a vykonávaní úhrady výdavkov z jediného účtu. Zavedením vnútorného auditu do systému vnútornej kontroly získa vedúci orgánu verejnej správy možnosť operatívneho overovania,          že účtovné a finančné operácie, za ktoré je zodpovedný, fungujú takým spôsobom, aby sa v maximálnej miere znížilo riziko podvodu, omylov, nerentability a plytvania verejnými prostriedkami.
	Personálna nezávislosť kontroly v štátnej správe by mala byť zabezpečená prijatím zákona o štátnej službe.

2.2.2.1.  Vláda Slovenskej republiky

	Vláda Slovenskej republiky, ako najvyšší orgán výkonnej moci, bude vykonávať kontrolnú činnosť následne po rozhodnutí v zbore a to prostredníctvom Úradu vlády SR, Ministerstva financií SR, ministrov a predsedov ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktorí si zriaďujú kontrolné orgány.

2.2.2.2.	Úrad vlády SR

	Úrad vlády SR bude plniť funkciu centrálne koordinačnú a kontrolnú, vo vzťahu k všetkým orgánom a subjektom kontroly pôsobiacim v štátnej správe. Kontrolná pôsobnosť bude orientovaná najmä na:
-	všetky úlohy súvisiace s výkonom štátnej správy, hospodárenie s prostriedkami určenými na plnenie týchto úloh, dodržiavanie zákonnosti, účelnosti a hospodárnosti pri nakladaní s prostriedkami a majetkovými právami, ktorých vlastníkom je štát, štátne fondy                 vo vzťahu k výkonu štátnej správy, opatrenia a právne akty na všetkých úsekoch štátnej správy, ale aj na prenesený výkon štátnej správy vo vzťahu k samospráve, ďalej na úlohy vyplývajúce z Programov vlády SR, úlohy v oblasti obrany, ochrany a bezpečnosti                 pre Radu obrany štátu, ako aj kontrolu činnosti manažmentu štátnej správy,
-	vybavovanie petícií, sťažností a ich kontrolu.

2.2.2.3.  Ministerstvo financií SR a orgány kontroly v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti

	Navrhuje sa ponechať osobitné postavenie MF SR v kontrolnom systéme SR, nakoľko ako ústredný orgán štátnej správy metodicky riadi a koordinuje finančnú kontrolu                   u správcov rozpočtových kapitol v zmysle Koncepcie vnútornej finančnej kontroly                  vo verejnej správe a zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. 
	Ministerstvo financií SR, ako ústredný orgán štátnej správy SR pre oblasť financií, colníctva a cien, bude ďalej vykonávať finančnú kontrolu u správcov rozpočtových kapitol, v štátnych fondoch a kontrolu správy majetku štátu. Bude zabezpečovať aj výkon cenovej kontroly, štátneho dozoru nad zdravotným poistením, nemocenským poistením, dôchodkovým zabezpečením, politikou zamestnanosti a hospodárením Národného úradu práce a Sociálnej poisťovne a nad lotériami a inými podobnými hrami. V zmysle zákona         NR SR č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly budú tieto vykonávať finančnú kontrolu prostriedkov štátneho rozpočtu, prostriedkov štátnych fondov, prostriedkov európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv, cenovú kontrolu a kontrolu správy a nakladania s majetkom štátu. 
Daňovú kontrolu všeobecne, štátny dozor nad lotériami a inými podobnými hrami budú vykonávať aj naďalej Ústredné daňové riaditeľstvo SR a daňové úrady. 
	Colná kontrola bude realizovaná prostredníctvom Colného riaditeľstva SR a jeho colných úradov.
	Vzhľadom na to, že už v prvej etape reformy verejnej správy dôjde k značnému prevodu finančných prostriedkov a iných aktivít štátu na samosprávu, bude nevyhnutné vytvoriť silné finančné kontrolné mechanizmy.
	Zmeny v kontrolnom systéme budú nadväzovať predovšetkým na zmenu zákonov, ktoré zabezpečia posilnenie kompetencií finančných orgánov v oblasti kontroly verejných financií na všetkých úrovniach verejnej správy, vrátane úrovne regionálnych orgánov. Ďalej tiež posilnenie kontrolnej právomoci MF SR, vyplývajúce priamo zo zákona, zohľadňujúce finančné vzťahy už decentralizovanej verejnej správy (štátny rozpočet, rozpočty územných samospráv, sústava daní, štruktúra rozpočtov, zmeny v rozpočtových pravidlách, zmeny princípov dotačného systému a štátnych fondov, systému finančného vyrovnávania                       a podobne). MF SR ako ústredný orgán štátnej správy pre finančnú kontrolu, ktoré bude okrem vlastnej (vnútornej), finančnej kontroly a auditu, vykonávať finančnú kontrolu predovšetkým v orgánoch verejnej správy a súčasne bude metodicky riadiť a koordinovať finančnú kontrolu a vnútorný audit v celej verejnej správe.
	Pre zamestnancov orgánu verejnej správy vykonávajúcich kontrolu a vnútorný audit budú stanovené obmedzenia týkajúce sa vzťahu ku kontrolovanému subjektu a opatrenia           na zabezpečenie funkčnej nezávislosti kontrolórov a audítorov. 

	Finančná kontrola bude vykonávaná ako predbežná, priebežná a následná kontrola:

1.	Predbežnou (ex ante) finančnou kontrolou sa overujú podklady pre pripravované finančné operácie pred ich realizáciou a túto kontrolu vo vnútri účtovnej jednotky zabezpečujú predovšetkým útvary zodpovedné za rozpočet, účtovníctvo a správu majetku (finančné alebo hospodárske útvary), vrátane procesu verejného obstarávania a uzatvárania zmlúv.
2.	Priebežnou (operatívnou) finančnou kontrolou sa sledujú operácie týkajúce sa procesu výdaja verejných prostriedkov až do ich konečného vysporiadania a vyúčtovania                  a na tejto kontrole sa vo vnútri účtovnej jednotky zúčastňujú jej organizačné útvary, ktorých sa finančné operácie týkajú. 
3.	Následnou (ex post) finančnou kontrolou sa preveruje predovšetkým správnosť realizovaných finančných operácií a účelnosť hospodárenia s verejnými prostriedkami. Vo vnútri orgánov verejnej správy túto kontrolu, ktorá bude mať charakter vnútorného auditu, budú vykonávať ich vnútorné kontrolné útvary. Pri vnútornom audite pôjde              o nezávislú činnosť vnútorného audítora, vykonávanú po prijatí finančných rozhodnutí    (ex post), zameranú na objektívne posúdenie všetkých postupov finančného riadenia          vo vnútri orgánu verejnej správy, výsledkom ktorej bude správa pre vedúceho orgánu verejnej správy o tom, ako mechanizmy vnútornej finančnej kontroly (ex ante) plnia svoje úlohy. 

V súčasnosti pripravuje MF SR legislatívny zámer zákona o finančnej kontrole              vo verejnej správe. Predmetom finančnej kontroly bude zisťovanie, či kontrolovaný subjekt dôsledne plní všetky povinnosti pri hospodárení s verejnými financiami. Finančná kontrola bude zahrňovať proces od schválenia rozpočtov verejných financií až po ich konečnú realizáciu.
	Ďalej MF SR pripravuje budovanie systému štátnej pokladnice, pričom ide o nový prvok v systéme kontroly v rámci integrovaného systému riadenia verejných financií. Bude riadiť, racionalizovať a kontrolovať správu verejných financií komplexne v rámci kontroly        ex-ante, t. j. pred uskutočnením výdavku. Štátna pokladnica bude realizovaná prijatím nového zákona.
	V zmysle Memoranda o porozumení medzi vládou SR a Európskou komisiou bol           na MF SR zriadený Národný fond ako inštitút pre správu a finančné riadenie prostriedkov Európskych spoločenstiev. Zriadením Národného fondu sú na Ministerstve financií SR vytvorené základné predpoklady pre riadenie a kontrolu predvstupovej pomoci                            a štrukturálnych fondov.
	V rámci rozpočtovej kapitoly MF SR bol zákonom NR SR č. 231/1999 Z. z. zriadený Úrad pre štátnu pomoc ako orgán štátnej správy na posudzovanie, hodnotenie, schvaľovanie štátnej pomoci, kontrolu jej poskytovania a evidenciu štátnej pomoci a zákonom NR SR            č. 329/2000 Z. z. bol zriadený Úrad pre finančný trh ako orgán štátnej správy pre oblasť hospodárskeho trhu a poisťovníctva.

2.2.2.4.  Správcovia rozpočtových kapitol a ostatné orgány štátnej správy

	Orgány štátnej správy budú mať povinnosť zabezpečiť funkčný vnútorný kontrolný systém. Vnútornú kontrolu v orgánoch štátnej správy na všetkých úrovniach budú vykonávať ich vlastné útvary kontroly podriadené priamo vedúcemu orgánu a ostatné odborné útvary podľa príslušnosti v rámci vnútorného kontrolného systému.

	Orgány štátnej správy v rámci vnútornej kontroly a v rozsahu svojej pôsobnosti budú kontrolovať najmä:
-	hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu, majetkom a majetkovými právami štátu       a prostriedkami Európskych spoločenstiev, 
-	vybavovanie petícií, sťažností a podľa vecnej príslušnosti ich aj budú prešetrovať,
-	dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov a opatrení vydaných na ich základe,
-	plnenie opatrení na nápravu zistených nedostatkov vydaných vedúcim kontrolovaného subjektu.
	Ako špecializované kontrolné orgány budú pôsobiť orgány inšpekcie (Slovenská obchodná inšpekcia, Slovenská poľnohospodárska a potravinárska inšpekcia a ďalšie)                   a orgány dozoru (Štátny stavebný dozor, Štátny zdravotný dozor a ďalšie), ktorých kontrolná pôsobnosť je vymedzená v osobitných predpisoch.

	V rámci vyšších správnych celkov budú územné orgány štátnej správy vykonávať kontrolu tzv. výlučných kompetencií, t.j. takých, ktoré nemôže garantovať žiadny iný subjekt, nakoľko sú vykonávané v záujme a v mene štátu a jeho obyvateľov. Sem patria najmä obrana štátu, správa štátneho majetku, kataster nehnuteľností, vydávanie štátnych dokladov a rôzne druhy štátnej kontroly vrátane inšpekcií a auditov územnej samosprávy a služieb, ktoré zabezpečuje štátna správa.

	Kontrola bude vykonávaná najmä prostredníctvom: 
-	policajného zboru
-	štátneho veterinára
-	štátneho hygienika
-	katastrálneho úradu
-	inšpekcie životného prostredia
-	daňového úradu
-	colného úradu
-	požiarneho zboru
-	štátneho farmaceuta
-	lesného úradu
-	pozemkového úradu
-	školského úradu
-	pamiatkového úradu
-	sociálneho úradu
-	štátneho archívu
-	štátneho lekára
-	štatistického úradu
-	úradu finančnej kontroly
-	správneho úradu

Ďalej budú vykonávať svoje činnosti inšpekcie:
-	školská, životného prostredia, poľnohospodárska, potravinárska, katastrálna, energetická, obchodná, dohľad nad verejným obstarávaním.

	Medzi pôsobnosti vyššieho správneho celku - krajské úrady bude patriť aj kontrola týkajúca sa všeobecnej štátnej správy na úseku:
-	obrany štátu
-	civilnej ochrany
-	všeobecnej vnútornej správy
-	živnostenského podnikania
-	správy zvereného majetku štátu
-	medzinárodnej spolupráce.

2.2.3.  Kontrola vo verejnoprávnych inštitúciách

	Systém vnútornej kontroly vo verejnoprávnych inštitúciách nie je doteraz centrálne určený, hoci hospodária s verejnými financiami. Navrhujeme zákonom stanoviť povinnosť vytvoriť vo všetkých verejnoprávnych inštitúciách funkčný systém vnútornej kontroly vrátane zákonom stanovených pravidiel kontrolnej činnosti.
Súčasne je nutné riešiť jej maximálnu možnú funkčnú a finančnú nezávislosť. Vnútornú kontrolu vykonávať v rozsahu odporúčaní Medzinárodnej organizácie najvyšších kontrolných úradov INTOSAI.

2.3.  Orgány vonkajšej kontroly

	Pre účely tohto návrhu systému kontroly vo verejnej správe sú medzi orgány vonkajšej kontroly zaradené:

2.3.1.  Národná rada SR

	Kontrolné právomoci vyplývajú najmä z Ústavy SR. Neuvažujeme o zmene kontrolnej pôsobnosti tohto orgánu.

2.3.2.  Najvyšší kontrolný úrad SR

	V zmysle zákona NR SR č. 458/2000 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR            č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade SR s účinnosťou od 1. januára 2001,                sa rozširuje pôsobnosť NKÚ SR o kontrolu prostriedkov z Európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia poskytnutých na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv.
Ďalšie rozšírenie kontrolnej pôsobnosti tohto nezávislého orgánu na kontrolu hospodárenia so všetkými verejnými financiami, vrátane kontroly hospodárenia s finančnými prostriedkami rozpočtov, ktoré podľa zákona schvaľuje Národná rada SR alebo vláda SR,         je riešené novelou Ústavy SR.

2.3.3.  Správne súdnictvo

	Bude zachovaná kontrolná (preskúmavacia) funkcia vo vzťahu k správnym orgánom v súvislosti s ich rozhodovaním v správnom konaní na všetkých úrovniach verejnej správy. Posilní sa o signalizačné funkcie a o vytváranie právneho vedomia vo verejnosti (napríklad vydávaním zbierok rozhodnutí). Bude potrebné rozšíriť pôsobnosť správneho súdnictva             na všetky právne akty vydávané vo verejnej správe, vylúčiť negatívnu enumeráciu. Navrhované riešenie spočíva najmä v rekodifikácii Občianskeho súdneho poriadku.
	Z hľadiska skvalitnenia miestnej kontrolnej činnosti orgánov verejnej správy je potrebné prehodnotiť súčasnú právnu úpravu správneho súdnictva a zosúladiť ju s čl. 6 ods. 1 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Ide najmä o zrušenie kasačného princípu rozhodovania a zavedenia dvojstupňového rozhodovania v správnom súdnictve. 
	Tiež je potrebné legislatívne riešiť právo súdov, preskumávať zákonnosť všeobecne záväzných nariadení a rozhodnutí obcí a VÚC. 

2.3.4.  Prokuratúra

	Jej preventívne pôsobenie bude i naďalej spočívať v akceptovaní stanovísk a názorov prokuratúry orgánmi verejnej správy, ktoré boli prokuratúrou pertraktované pri realizácii prokurátorského dozoru. Svojou činnosťou bude účelne dopĺňať systém orgánov ochrany práva.
	Pripravovaný nový zákon o prokuratúre okrem iného predpokladá aj pregnantnejšiu zákonnú úpravu postupu pri realizácii metód a prostriedkov prokurátorského dozoru,                   a to vo vzťahu ku všetkým orgánom verejnej správy. 
	Je taktiež potrebné legislatívne vyriešiť súčinnosť všetkých orgánov verejnej správy s prokuratúrou a to najmä vo veciach, v ktorých tieto orgány, ale ani účastníci konania nemajú právne prostriedky alebo záujem na zrušení týchto rozhodnutí., ale vo verejnom záujme je nevyhnuté vykonať opatrenia smerujúce k odstráneniu porušenia zákonnosti. 
	Prokuratúra ako orgán ochrany práva musí byť zachovaná ako samostatný štátny orgán. Vzhľadom na svoje špecifické postavenie v systéme štátnych orgánov je jediným subjektom, ktorý môže vo verejnom záujme byť nositeľom nevyhnutnej ingerencie štátu               voči orgánom verejnej správy, osobitne územnej samosprávy, a to najmä v prípadoch porušenia zákonov a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov v postupe                   a rozhodnutiach týchto orgánov.

2.3.5.  Audítori

	Zachová sa inštitút auditu ako prostriedku vonkajšej nezávislej kontroly s tým,              že v zákone bude ustanovená povinnosť vykonávať komplexné audity. Kontrole budú podrobené všetky účtovné doklady. 

2.3.6.  Inštitút ombudsmana

	Schválená koncepcia decentralizácie a modernizácie verejnej správy navrhuje v Slovenskej republike nový orgán vonkajšej kontroly – inštitút ombudsmana ako ochrancu, obhajcu ľudských práv a slobôd. Navrhnutý inštitút musí byť zakotvený v Ústave SR               a v zákone.
	Z hľadiska štátoprávneho je ombudsman dôveryhodná, nezávislá a všeobecne rešpektovaná osoba, poverená parlamentom vykonávať ochranu práv jednotlivca a vykonávať permanentný dozor nad celým systémom verejnej správy a činnosťou verejných alebo štátnych zamestnancov. Svoju činnosť vyvíja na základe podania, ktoré môže mať charakter sťažnosti, ale aj z vlastnej iniciatívy. Činnosť ombudsmana môže pôsobiť tak ex post, ako aj ex ante a poskytovať orgánom štátu dôležité poznatky a podnety o činnostiach verejnej správy a jej zamestnancov. Ombudsman musí byť osoba bez politickej príslušnosti. 

2.3.7.	Verejná kontrola

Účinnosť kontroly je možné zvýšiť lepším informovaním verejnosti o činnosti orgánov verejnej správy. 
V zmysle Auditu súladu činnosti a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti, schváleného uznesením vlády SR č. 694/2000, by sa mali stať jedným z prostriedkov hodnotenia činnosti štátnej správy výročné správy a verejné odpočty činností. K spriehľadneniu činnosti štátnej správy by malo prispieť aj zavedenie kontraktov v rámci ústrednej štátnej správy, ktoré však nebudú právne záväzné. Kontrakty by mali obsahovať stanovené priority, resp. výstupy, ktoré si nadriadená inštitúcia objednáva                  u podriadenej, aby existovala jasná definícia predpokladaných krokov a bolo výslovne určené, kto je zodpovedný za stanovenie cieľov, kto za ich realizáciu a aké následky bude mať nesplnenie podmienok.
Okrem toho bolo odporúčané vytvorenie centralizovaného a verejného informačného registra, napríklad o periodickej a neperiodickej tlači financovanej ústrednou štátnou správou, verejne vlastnených budovách a nájomných kontraktoch, poradných orgánoch                            a splnomocnencoch, databázach a informačných súboroch, ktorých vytváranie a udržiavanie je financované z verejných zdrojov.
Osobitne dôležité bude dôsledné uplatňovanie zákona NR SR č. 211/2000 Z. z.               o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý upravuje podmienky, postup a rozsah slobodného prístupu k informáciám.

3.  Návrh opatrení na zabezpečenie realizácie kontrolného systému

	Navrhované opatrenia vychádzajú zo základných teoretických východísk, zásad kontroly vo verejnej správe, vykonávaných a pripravovaných zmien, ktoré budú ovplyvňovať kontrolný systém v jeho vertikálnej a horizontálnej rovine, tak v tematickom zameraní, ako aj v metodike výkonu kontroly. Bude potrebné realizovať opatrenia v oblasti technicko-organizačnej a legislatívnej.

Technicko-organizačné opatrenia

-	zlepšiť organizáciu prípravy kontroly za účelom zefektívnenia výkonu a tým vytvoriť predpoklady na dosiahnutie lepšej kvality výsledných kontrolných materiálov. Príprava kontrolných akcií je základom pre úspešné zvládnutie účelu a cieľa kontrolnej akcie. Nedostatočná alebo nedôsledná príprava kontrolórov na výkon má za následok predlžovanie termínov, prelínanie sa viacerých akcií od začatia až po realizáciu výsledkov kontroly;
-	vytvoriť podmienky na účinnú koordináciu štátnych orgánov vykonávajúcich kontrolu v rámci vymedzených kompetencií, avšak bez obmedzovania ich zákonných právomocí. Účinná koordinácia prípravy a výkonu kontrolných akcií aj pri súčasnom prekrývaní kompetencií kontrolných orgánov (NKÚ SR, Úrad vlády SR a MF SR) je dôležitým predpokladom na zvýšenie efektívnosti kontrolnej činnosti. Problém koordinácie kontrolnej činnosti nie je možné riešiť direktívnymi opatreniami. Možnosti sú aj v realizácii spoločných kontrolných akcií, v dohodnutej deľbe kontrolovaných subjektov pri jednotlivých tematických kontrolných akciách, v dohodách o vzájomnej výmene výsledných materiálov z kontrol, vo vypracovaní spoločných programov na kontrolu            a pod.;
-	zamerať kontrolné akcie na ťažiskové problémy hospodárenia s verejnými financiami. Bude nevyhnutné, aby kontrolné orgány podrobne analyzovali oblasti, v ktorých sa vyskytujú najväčšie nedostatky podľa jednotlivých typov kontrolovaných subjektov a na tieto zamerali kontrolnú činnosť. Poznatky zahraničných najvyšších kontrolných úradov potvrdzujú naše skúsenosti, že účinné sú najmä tematické hĺbkové kontroly užšieho zamerania a kontroly procesu riadenia;
-	zlepšiť technickú vybavenosť kontrolórov a jej využívaním dospieť k racionalizácii výkonu kontroly, zjednoteniu záverov a zvýšeniu odbornej úrovne výsledných materiálov z kontrol. Použitie výpočtovej techniky patrí k základným predpokladom racionalizácie prípravy, výkonu a vyhodnotenia kontrolnej činnosti. Zo získaných poznatkov vyplýva, že technická vybavenosť kontrolórov nie je na požadovanej úrovni. Nedostatky vo vybavenosti výpočtovou technikou a v programovom vybavení neumožňujú operatívne vytváranie databáz poznatkov z jednotlivých tematických kontrol, ich vzájomnú výmenu medzi kontrolórmi, ako aj odovzdávanie skúseností pre operatívne využívanie. Za účelom zvýšenia odbornej úrovne výsledných kontrolných materiálov a analýzy získaných poznatkov je preto žiadúce na zefektívnenie a podporu kontrolnej činnosti vytvoriť osobitný kontrolórsky softvér;
-	zvýšiť odbornú úroveň kontrolórov a posilniť ich špecializáciu podľa účelového smerovania verejných financií a voľby tematických okruhov kontrolovaných oblastí. Odborná úroveň kontrolórov a jej permanentné zvyšovanie sú predpokladom k plneniu účelu a poslania kontroly vo všetkých oblastiach hospodárenia s verejnými financiami a verejným majetkom, ako aj spoločensko-sociálnej sféry verejnej správy. Súčasná legislatíva neupravuje podmienky k zabezpečeniu starostlivosti o odbornú úroveň a jej rast u kontrolných zamestnancov. Je žiadúce ustanoviť garanta, zodpovedného za vzdelávanie kontrolórov. Vzhľadom na svoje nezávislé postavenie, kontrolnú pôsobnosť a spracované „Európske vykonávacie smernice pre Kontrolné štandardy INTOSAI“, by takýmto garantom mal byť NKÚ SR. K tomuto záveru dospela aj projektová štúdia spracovaná v rámci programu Phare;
-	vybudovať vnútornú kontrolu v takej miere, aby boli dostatočne vykryté touto kontrolou všetky miesta alokácie verejných financií a verejného majetku. Povinnosť vytvoriť v rámci svojej pôsobnosti funkčný systém vnútornej kontroly majú iba orgány štátnej správy. Je nevyhnutné stanoviť všeobecne záväzným právnym predpisom, povinnosť zriadiť vnútornú kontrolu všade tam, kde dochádza k používaniu verejných financií              a verejného majetku a to:
a)	v štátnych podnikoch,
b)	v obchodných spoločnostiach, kde podiel štátu na správe majetku predstavuje viac ako    50 %,
c)	vo verejnoprávnych inštitúciách,
d)	v štátnych orgánoch, ktoré nepatria medzi orgány štátnej správy,
e)	u ostatných právnických osôb, hospodáriacich s verejnými financiami a majetkom,           u ktorých podiel verejného majetku je viac ako 50 %,
f)	u orgánov územnej samosprávy a vo vyšších územných celkoch;
-	dodržiavať princíp funkčnej nezávislosti od štruktúr podliehajúcich kontrole vo všetkých orgánoch. Tak ako v štátnej správe, je potrebné vo všetkých orgánoch podriadiť vnútornú kontrolu vedúcemu orgánu a hľadať možnosti jej odborného usmerňovania nezávislým štátnym orgánom pre kontrolu verejných prostriedkov a majetku;
-	realizovať metodiku prípravy, plánovania a výkonu kontrolnej činnosti implementovaním „Európskych vykonávacích smerníc pre Kontrolné štandardy INTOSAI“;
-	zabezpečovať dôslednú realizáciu výsledkov z vykonaných kontrol, vrátane dohľadu          nad kontrolnými materiálmi, ktoré boli odstúpené orgánom činným v trestnom konaní;
-	presadzovať adekvátne odmeňovanie a stabilizáciu u kontrolórov. Vzhľadom                       na konfliktnosť ich práce, hľadať možnosti ich finančnej nezávislosti;
-	umožniť rezortom vnútra a obrany, aby si mohli vlastné kontrolné mechanizmy špeciálne upraviť vo svojich vnútorných predpisoch. 

Legislatívne opatrenia

-	v nadväznosti na schválenú novelu Ústavy SR prijať novelu zákona NR SR                          č. 39/1993 Z. z. o NKÚ SR. NKÚ SR by mal mať pôsobnosť na kontrolu hospodárenia s prostriedkami všetkých rozpočtov, ktoré podľa zákona schvaľuje NR SR alebo             vláda SR, s majetkom, záväzkami, finančnými prostriedkami, majetkovými právami             a pohľadávkami štátu, verejnoprávnych inštitúcií, Fondu národného majetku SR, s majetkom, s finančnými prostriedkami a majetkovými právami obcí a vyšších územných celkov, ktoré získali na úhradu nákladov na prenesený výkon štátnej správy, s majetkom, záväzkami, finančnými prostriedkami, majetkovými právami a pohľadávkami, za ktoré Slovenská republika prevzala záruku;
-	prijať zákon o štátnej službe a verejnej službe;
-	prijať zákon o finančnej kontrole vo verejnej správe;
-	vypracovať etický kódex kontrolóra vo verejnej správe;
-	prijať zákon o kontrole v územnej samospráve, v ktorom budú stanovené pravidlá kontrolnej činnosti;
-	prijať zákon o štátnej pokladnici a zaviesť systém štátnej pokladnice do praxe;
-	v pripravovaných zákonoch, ktoré budú riešiť problematiku decentralizácie kompetencií z orgánov štátnej správy na územnú samosprávu, realizovať aj navrhovaný systém kontroly vo verejnej správe;
-	v pripravovaných zákonoch o samospráve vyšších územných celkoch, o obecnom zriadení a o organizácii miestnej štátnej správy implementovať závery koncepcie kontroly                vo verejnej správe;
-	v prípade akceptovania Alternatívy II „Postavenie Úradu vlády SR“, novelizovať zákon          NR SR č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe.

Z á v e r

	Kontrolná činnosť v Slovenskej republike je zabezpečovaná na všetkých stupňoch verejnej správy s rôznou kvalitou, respektíve účinnosťou. Nedostatočné je ale systémové prepojenie jednotlivých systémov kontroly, ako aj záujem o dôsledné využívanie výsledkov kontroly.
	Decentralizácia kompetencií na orgány územnej samosprávy si vyžaduje legislatívne upraviť kontrolné mechanizmy, s cieľom neoslabiť vplyv štátu na právne fungovanie verejnej správy.
	Bude potrebné posilniť kompetencie vonkajšej nezávislej kontroly.
	Nevyhnutné je však aj vytvorenie účinného vnútorného kontrolného systému, ktorý by mal mať právo kontroly celého procesu riadenia a financovania pri zabezpečení jeho funkčnej nezávislosti, pričom by nemalo dochádzať k vytváraniu nových orgánov kontroly, tieto si však vzhľadom na nové úlohy budú vyžadovať zvýšené nároky na personálne a technické zabezpečenie.
	Predkladaný návrh koncepcie rešpektuje súčasné kontrolné kompetencie, avšak s prihliadnutím na nové kontrolné úlohy a úlohy auditu, deficit finančných zdrojov,                     je nevyhnutné realizovať navrhnutý systém kontroly pre zvýšenie efektívnosti kontroly v Slovenskej republike.