Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. štvrťroku 2004 a prognóza vývoja na rok 2004   (1)

V 1. štvrťroku 2004 sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt (2) v objeme 308,2 mld. Sk. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2003 reálne vzrástol o 5,5 % (o 1,4 p. b. vyšší prírastok ako vlani). V bežných cenách sa zvýšil o 13,2 %. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 272,3 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 0,8 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku vzrástol o 0,5 p. b. na 62,1 % . 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela najmä s rastom pridanej hodnoty vo finančnom sprostredkovaní o 30 %, v stavebníctve o 8,4 % a v priemysle o 6 %. Nižšia ako pred rokom bola v hoteloch a reštauráciách o 8,9 %, doprave, poštách a telekomunikáciách o 7,1 %, nehnuteľnostiach a prenájme o 3,2 %, verejnej správe, obrane a povinnom sociálnom zabezpečení o 5,8 %. Tvorbu hrubého domáceho produktu výrazne ovplyvnil aj vyšší výber daní na produkty (znížený o subvencie na produkty a imputovanú produkciu bankových služieb) o 71,5 %.

V priemysle vzrástla pridaná hodnota vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 32,6 %) a v priemyselnej výrobe (o 1,9 %), znížila sa v ťažbe nerastných surovín (o 9,4 %). V priemyselnej výrobe sa priaznivo vyvíjala pridaná hodnota vo výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 18,8 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 9,4 %). Medziročne klesla vo výrobe potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 34,4 %) a vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 6,8 %).

Z hľadiska spotreby bol medziročný prírastok hrubého domáceho produktu ovplyvnený pokračujúcim rastom zahraničného dopytu o 15,8 % a obnovením rastu domáceho dopytu o 2,5 % (naposledy vzrástol v 1. štvrťroku 2003). V rámci domáceho dopytu sa zvýšila tvorba hrubého kapitálu o 4,4 % (tvorba hrubého fixného kapitálu o 0,9 %) a konečná spotreba domácností o 3 %. Konečná spotreba verejnej správy bola nižšia o 2,3 % (údaje za 1. štvrťrok 2004 sú odhadnuté ŠÚ SR, nakoľko v čase spracovania hrubého domáceho produktu neboli dostupné kompletné výsledky za verejnú správu).

Celková tvorba hrubého kapitálu dosiahla 77,1 mld. Sk, pri tvorbe hrubého fixného kapitálu vo výške 68,2 mld. Sk a zmene stavu zásob v objeme 8,9 mld. Sk. 

Rast tvorby hrubého fixného kapitálu súvisel hlavne so zvýšením tvorby nových fixných aktív o 0,2 % (na 69,1 mld. Sk) a objemu nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 5,6 % (na 11,6 mld. Sk). Tempo vývoja spomaľovalo zvýšenie úbytku (predaja, resp. prevodu) použitého dlhodobého majetku o 1,8 % (na 12,6 mld. Sk). 

Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu investovalo do strojov 41,9 mld. Sk (do kovových výrobkov a strojov 31,2 mld. Sk) a do stavieb 22,1 mld. Sk (do budov na bývanie 3,9 mld. Sk). Medziročný rast tvorby hrubého fixného kapitálu bol predovšetkým dôsledkom vyššej investičnej aktivity v oblasti strojov o 2,6 % (dopravných zariadení o 8,4 %). Tvorba hrubého fixného kapitálu v oblasti stavieb sa znížila o 5,9 % (ostatných stavieb o 6,2 %, budov na bývanie o 4,4 %). 
V zmene stavu zásob, ku ktorej došlo v priebehu 1. štvrťroka sa premietlo (v bežných cenách) zvýšenie zásob materiálu (o 4,1 %), tovaru (o 6,8 %) a nedokončenej výroby (o 10,4 %) a pokles stavu zvierat (o 10,1 %). 

Vývoj konečnej spotreby domácností v bežných cenách (rast o 10,5 %) bol podporený hlavne rastom hrubých miezd a platov zamestnancov o 9 %, ktorý sa prejavil aj vo zvýšených výdavkoch domácností na nákupy v maloobchode o 13,6 %. V reálnom prírastku konečnej spotreby domácností sa premietla i zmena úrovne spotrebiteľských cien.

V štruktúre konečnej spotreby domácností najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru 24,6 %, výdavky na bývanie 23 %, odievanie, nábytok a bytové vybavenie 10,8 %.  Najrýchlejšie rástli výdavky na zdravotníctvo o 34,9 %, na rozličné tovary a služby o 14,8 % a na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností o 10,4 %. Naturálna spotreba sa podieľala na konečnej spotrebe domácností  6 % a jej objem oproti rovnakému obdobiu vlani vzrástol o 6,5 %.

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 39,7 %, spotrebu fixného kapitálu 31,2 % a medzispotrebu 24,6 %. Výdavky na individuálnu spotrebu sa podieľali na konečnej spotrebe verejnej správy 49,2 % a výdavky na kolektívnu spotrebu 50,8 %. 

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov (3) aktívne saldo v objeme 1,5 mld. Sk (v 1. štvrťroku 2003 pasívne saldo 7,4 mld. Sk). Aktívne saldo 3 mld. Sk sa dosiahlo vo vývoze a dovoze služieb, saldo zahraničného obchodu tovarov bolo pasívne vo výške 1,5 mld. Sk.  Prepočet údajov do stálych cien ukazuje na výrazné pozitívne saldo (9,8 mld. Sk), čo znamená, že celková bilancia je významne ovplyvnená zmenami cien a kurzu Slovenskej koruny.

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP v bežných cenách) klesla na 75,2 % (o 0,5 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP v bežných cenách) sa znížila na 74,7 % (o 3,7 p. b.).

Z pohľadu tvorby dôchodkov (v bežných cenách) k základným faktorom zvýšenia hrubého domáceho produktu patril rast celkových daní z produktov a produkcie o 67,8 % (znížených o subvencie), odmien zamestnancov o 8,8 %, hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov podnikateľov o 7,7 %.

Medziročný vývoj základných agregátov tvorby dôchodkov sa premietol v raste podielu daní z produkcie (znížených o subvencie) na 12,5 % (o 4,1 p. b.), poklese odmien zamestnancov na 39,1 % (o 1,6 p. b.) a hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov na 48,4 % (o 2,5 p. b.)

Celková spotreba fixného kapitálu za 1. štvrťrok 2004 sa odhaduje v hodnote 69,7 mld. Sk. Čistý domáci produkt v 1. štvrťroku dosiahol 238,5 mld. Sk (rast v bežných cenách o 11,5 %). Hrubý národný dôchodok dosiahol podľa odhadu 308,8 mld. Sk (pri medziročnom zvýšení o 13,5 % v bežných cenách).

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu dosiahli 242,8 mld. Sk. Z nich uhradili domácnosti bežné výdavky v hodnote 60,5 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu použili 176,3 mld. Sk. Hrubé úspory boli vo výške 6,7 mld. Sk. Oproti 1. štvrťroku 2003 sa nominálne zvýšili bežné príjmy domácností o 7,1 % (reálne klesli o 1,1 %), bežné výdavky o 1,4 % a konečná spotreba domácností o 10,5 %. Objem hrubých úspor klesol o 19,8 %, pri poklese podielu hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku (miery hrubých úspor) o 1,3 p. b. na 3,7 %.

V oblasti dôchodkov podnikateľských sektorov korporácie nefinančného sektora podľa predbežných výsledkov vytvorili zisk v objeme 49,2 mld. Sk. (4) Rozhodujúca časť bola výsledkom hospodárskej činnosti podnikateľských subjektov vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 18,3 mld. Sk, v priemyselnej výrobe 13,6 mld. Sk a v obchode 7,7 mld. Sk. V nehnuteľnostiach a prenájme sa vytvoril zisk 3,7 mld. Sk, v doprave, poštách a telekomunikáciách 3,4 mld. Sk, stavebníctve 1,8 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín  a ostatných spoločenských službách zhodne 0,5 mld. Sk, lesníctve, rybolove a chove rýb 0,4 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 0,3 mld. Sk. V poľnohospodárstve bola strata 1 mld. Sk a v zdravotníctve a sociálnej pomoci 0,1 mld. Sk.

Celková tvorba zisku korporácií nefinančného sektora medziročne klesla o 3,6 % (o 1,8 mld. Sk). Tempo vývoja bolo poznačené aj bázickým efektom (v minulom roku sa tretina ročného objemu zisku vytvorila práve v 1. štvrťroku, pri medziročnom raste jeho objemu o viac ako 60 %). 

Medziročný pokles zisku spôsobilo hlavne zníženie v priemyselnej výrobe (o 5,4 mld. Sk) a v obchode (o 0,6 mld. Sk). Najvyšší prírastok zisku sa dosiahol vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (1,9 mld. Sk), v nehnuteľnostiach a prenájme (1 mld. Sk) a stavebníctve (0,5 mld. Sk). 

V korporáciách finančného sektora bol v úhrne zisk vo výške 1,2 mld. Sk, pri tvorbe zisku u ostatných finančných sprostredkovateľov 2,2 mld. Sk a v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch 1,1 mld. Sk. Vo finančných inštitúciách bola strata 2,1 mld. Sk.

Celkový objem zisku korporácií finančného sektora bol v porovnaní s 1. štvrťrokom 2003 vyšší o 33,2 %, pri raste u ostatných finančných sprostredkovateľov o 40,5 % a poklese          v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch o 30,4 %. Strata finančných inštitúcií sa znížila o 7,1 %.

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (5) po viac ako trojročnom schodku skončilo k 31. marcu 2004  prebytkom 1,2 mld. Sk (naposledy bol prebytok rozpočtového hospodárenia ku koncu januára 2001). Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 66,9 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 65,8 mld. Sk. 

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku boli príjmy štátneho rozpočtu vyššie o 20,6 mld. Sk (o 44,4 %), pri raste daňových príjmov o 17,7 mld. Sk a nedaňových príjmov   o 1,1 mld. Sk.  V rámci daňových príjmov boli vyššie najmä príjmy z dane z pridanej hodnoty (o 14,3 mld. Sk), z príjmov právnických osôb (o 2,4 mld. Sk) a zo spotrebných daní (o 2 mld. Sk). Klesli hlavne príjmy z dane vyberanej zrážkou (o 0,8 mld. Sk).

Výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 1,6 mld. Sk (o 2,5 %), z toho bežné výdavky o 1 mld. Sk a kapitálové výdavky o 0,5 mld. Sk.

V porovnaní s alikvotným podielom ročného rozpočtu boli príjmy štátneho rozpočtu vyššie o 9 mld. Sk a výdavky nižšie o 11,8 mld. Sk.

Administratívne úpravy regulovaných cien a reforma daňového systému, platné od začiatku tohto roku, zrýchlili medzimesačný rast inflácie v januári na 4,4 %. Prispeli k tomu najmä vyššie ceny v oblasti bývania, vody, elektriny a plynu. Medziročná inflácia v priemere za 1. štvrťrok 2004 dosiahla 8,3 %, pri raste regulovaných cien o 15,1 % a jadrovej inflácie         o 2,9 %.

Peňažná zásoba M2 bola ku koncu marca 2004 v porovnaní s rovnakým obdobím vlani vyššia o 1,9 %. Objem peňažného agregátu M1 vzrástol o 7,5 % (pri rýchlejšom raste netermínovaných vkladov). Peňažný agregát QM-kvázipeniaze klesol o 0,9 % (pri poklese vkladov v cudzej mene a raste termínovaných vkladov). Celkový objem korunových úverov sa zvýšil o 10,1 % (pri výraznom raste úverov pre obyvateľstvo). (6)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. štvrťroku 2004 v Slovenskej republike narodilo 13 030 živých detí (o 777 viac ako v 1. štvrťroku 2003) a zomrelo 13 337 osôb        (o 162 menej). Pokračoval prirodzený úbytok obyvateľstva. Počet živonarodených detí bol o 307 nižší ako počet zomretých osôb (v 1. štvrťroku 2003 úbytok 1 246 osôb). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 435 osôb (prisťahovalo sa 738 a vysťahovalo 303 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva dosiahol 128 osôb (v 1. štvrťroku 2003 bol celkový úbytok 994 osôb). 

K 31. marcu 2004 mala Slovenská republika 5 380 181 obyvateľov (o 2 014 viac ako v rovnakom období vlani).  

Na  trhu práce sa po viac ako troch rokoch zastavil medziročný rast zamestnanosti (naposledy klesla v 3. štvrťroku 2000). Podľa výberového zisťovania pracovných síl v hospodárstve pracovalo 2 128,8 tis. osôb, z toho bolo 1 890,9 tis. zamestnancov, 163,8 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 65,6 tis. podnikateľov so zamestnancami a 2,8 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľa. 

Celkový počet pracujúcich osôb bol v porovnaní s 1. štvrťrokom 2003 mierne nižší o 0,1 %   (o 2 tis.), pri poklese počtu zamestnancov o 1,8 %. Zvýšil sa počet podnikateľov so zamestnancami o 18,6 %, podnikateľov bez zamestnancov o 15,4 % a vypomáhajúcich členov domácností o 27,3 %.   

Naďalej sa znižoval počet zamestnancov v pôdohospodárstve (o 10,9 tis. osôb), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 3,9 tis.). Po polročnom raste sa medziročne znížil ich počet aj v priemysle (o 5 tis.), vlaňajšiu úroveň nedosiahol tiež v zdravotníctve a sociálnej pomoci     (o 1 tis.), obchode (o 0,6 tis.) a v školstve (o 0,5 tis.). Pokračoval rast zamestnanosti v ostatných spoločenských službách (o 4,9 tis.), stavebníctve (o 4,6 tis.), nehnuteľnostiach a prenájme (o 3,8 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 1,9 tis. osôb), finančnom sprostredkovaní (o 1,3 tis.), v hoteloch a reštauráciách (o 1 tis.).

Podľa výberového zisťovania pracovných síl sa nezamestnanosť po dvojročnom poklese oproti 1. štvrťroku 2003 zvýšila o 6 % na 511,5 tis. osôb a priemerná miera nezamestnanosti vzrástla o 0,9 p. b. na 19,3 %. (7)  

Nezamestnanosť najviac zvyšovali osoby s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním          (o 12,1 tis.), nezamestnaní ktorí naposledy pracovali v  priemysle (o 10,5 tis. osôb), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 4,6 tis.), nehnuteľnostiach a prenájme (o 3,3 tis.), vo verejnej správe a obrane (o 3,1 tis.) a osoby, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 4 tis.). Vyšší bol aj počet nezamestnaných, ktorí naposledy pracovali v pôdohospodárstve, školstve, hoteloch a reštauráciách, finančnom sprostredkovaní, doprave, poštách a telekomunikáciách. Znížil sa počet osôb s posledným zamestnaním v ostatných spoločenských službách (o 9,5 tis.) a v stavebníctve (o 2,1 tis.).

Priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v hospodárstve SR dosiahla 14 541 Sk a v porovnaní s 1. štvrťrokom 2003 sa zvýšila o 11,2 %. Bol to najvyšší prírastok od 4. štvrťroka 1997, ktorý bol čiastočne ovplyvnený presunom výplat výkonnostných odmien za 2. polrok 2003 na začiatok tohto roku. Zrýchlenie rastu nominálnej mzdy sa premietlo aj vo vývoji reálnej mzdy, ktorá po ročnom poklese medziročne vzrástla o 2,7 %. 

Tempo rastu nominálnej mzdy bolo o 2 p. b. pomalšie ako rast produktivity práce, meranej hrubým domácim produktom na zamestnanca v bežných cenách. Vývoj reálnej mzdy zaostával o 2,8 p. b. za rastom hrubého domáceho produktu na zamestnanca v stálych cenách.     

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (32 631 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (21 236 Sk), nehnuteľnosti a prenájom (18 049 Sk), verejná správa a obrana (16 703 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (16 701 Sk), ťažba nerastných surovín (16 620 Sk), priemyselná výroba (14 994 Sk) a obchod (14 834 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v ostatných spoločenských službách (10 938 Sk), poľnohospodárstve (11 263 Sk), hoteloch a reštauráciách (11 547 Sk). 

Relatívny rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy bol najrýchlejší vo finančnom sprostredkovaní (o 20,5 %), v nehnuteľnostiach a prenájme (o 15,7 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 15,4 %). Vyšší ako v priemere za národné hospodárstvo bol tiež prírastok mzdy v doprave, poštách a telekomunikáciách (13,9 %), obchode (11,6 %) a ťažbe nerastných surovín (11,3 %). Najpomalšie rástla mzda v hoteloch a reštauráciách (o 1,9 %), v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 2,9 %).

Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien sa mzda reálne zvýšila v prevažujúcej časti odvetví.  Nižšia ako pred rokom bola v hoteloch a reštauráciách (o 5,9 %), zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 5 %) a v školstve (o 1,1 %). 

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 14,1 % na 16 888 Sk a v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 9,4 % na 13 225 Sk. V rozpočtových organizáciách sa zvýšila o 8,4 % na 12 715 Sk a v príspevkových organizáciách o 5,2 % na 12 958 Sk.

Podľa prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2004 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 5,5 % a miera inflácie v decembri 2004 oproti decembru 2003 sa predpokladá vo výške 6,6 %. Na trhu práce sa podľa výberového zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 0,5 % a zvýšenie počtu nezamestnaných o 2,4 % na 470 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2004 dosiahnuť 17,7 %. Vo vývoji priemernej mesačnej nominálnej mzdy sa očakáva rast o 8,9 % na 15 650 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by mala medziročne vzrásť o 1,2 %. 

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. štvrťroku 2004, ktorá bude vydaná v 25. týždni t. r.

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. štvrťroku 2004 o 1 deň  vyšší ako v 1. štvrťroku 2003.

(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 2000 a sú predbežné. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak platí, že  absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

(3) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

(4) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

(5) Údaje Ministerstva financií SR.  

(6) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

(7) Podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bolo v priemere za 1. štvrťrok 2004 evidovaných 462,8 tis. nezamestnaných, z toho bolo 428,6 tis. disponibilných nezamestnaných.  Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti z disponibilného počtu dosiahla 16,4 %.

p. b.  -    percentuálny bod