D ô v o d o v á   s p r á v a

Všeobecná časť
Devízová právna úprava pohybu kapitálu a služieb a vykonávania prevodov (platieb) vo vzťahu k zahraničiu postupne prešla od roku 1990 až doteraz zásadnými zmenami od devízového monopolu štátu až k úplnému uvoľneniu kapitálových transakcií. Súčasný Devízový zákon (zákon č.202/1995Z.z.) po jeho prijatí v roku 1995 prostredníctvom jednotlivých noviel (a tiež noviel vykonávacej vyhlášky) postupne liberalizoval operácie bežného účtu a kapitálového účtu platobnej bilancie, čím bola rešpektovaná Európska dohoda zo 4.10.1993 o pridružení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám (oznámenie č.158/1997Z.z.) a tiež výsledky prístupových rokovaní o začlenení Slovenskej republiky do Európskej únie.
Doteraz posledná novela Devízového zákona (novela tvoriaca zákon č.456/2002Z.z.) dovŕšila proces liberalizácie devízového režimu pre jednotlivé operácie v oblasti bežného účtu a kapitálového účtu platobnej bilancie s tým, že niektoré už prijaté a platné deregulačné ustanovenia nadobudnú účinnosť od 1.1.2004 a niektoré deregulačné ustanovenia nadobudnú účinnosť od vzniku členstva Slovenskej republiky v Európskej únii (teda od nadobudnutia platnosti Zmluvy zo 16.4.2003 o pristúpení Slovenskej republiky a ďalších deviatich krajín do Európskej únie). Devízový zákon tým prestane plniť kapitálovoregulačnú funkciu.
Cieľom predloženého návrhu novely Devízového zákona je úprava pravidiel vykonávania a sprostredkúvania zostávajúcich devízovo regulovaných podnikateľských činností (pri obchodoch s devízovými hodnotami a pri devízových peňažných službách), ktoré súvisia s peňažnými prostriedkami v slovenskej mene alebo cudzej mene v hotovostnej alebo bezhotovostnej forme (nákup, predaj, zámena peňažných prostriedkov a cezhraničné hotovostné prevody peňažných prostriedkov v slovenskej mene alebo cudzej mene), ako aj úprava vykonávania devízových operácií na finančnom trhu vykazujúcich určité znaky rizikovosti a neregulovaných novým zákonom o cenných papieroch a investičných službách (niektoré finančné deriváty). Za týmto účelom predložený návrh novely Devízového zákona nanovo definuje pojem obchod s devízovými hodnotami a pojem devízové peňažné služby, ako aj vymedzuje požiadavky pre udeľovanie devízových licencií na podnikateľské vykonávanie obchodov s cudzou menou a podnikateľské poskytovanie devízových peňažných služieb.
	Predloženým návrhom novely Devízového zákona sa upravujú aj ustanovenia o devízovej ohlasovacej povinnosti (ktorá slúži na zber štatistických údajov na potreby zostavovania platobnej bilancie SR), pričom sa spresňuje okruh povinných subjektov a predmet ohlasovania. V tejto súvislosti sa z Devízového zákona vypúšťa devízová ohlasovacia povinnosť pri dovoze a vývoze peňažných prostriedkov vzhľadom na začlenenie vecne rovnakej colnej ohlasovacej povinnosti do Colného zákona.
	Predloženým návrhom novely Devízového zákona [zmenou §19a ods.2 písm.a) bodu2] sa tiež čiastočne zmierňujú podmienky, za ktorých môžu nadobúdať poľnohospodársku pôdu na Slovensku cudzozemci, ktorí sú občanmi členských štátov Európskej únie.
Predloženým návrhom sa zároveň aktualizujú ustanovenia o devízovej kontrole a tiež sa aktualizujú niektoré ďalšie ustanovenia Devízového zákona vzhľadom na novú terminológiu, ktorú zaviedol nový zákon o platobnom styku (zákon č.510/2002Z.z.), nový zákon o cenných papieroch a investičných službách (zákon č.566/2001Z.z. v znení neskorších predpisov) a nový zákon o bankách (zákon č.483/2001Z.z. v znení neskorších predpisov).
Súčasťou predloženého návrhu novely Devízového zákona sú aj niektoré úpravy zákona o Národnej banky Slovenska a zákona o živnostenskom podnikaní (živnostenského zákona), ktorých hlavné časti sú potrebné na zabezpečenie výkonu pôsobnosti Národnej banky Slovenska aj v devízovej oblasti a na realizáciu predloženého návrhu novely Devízového zákona.
Predložený návrh zákona nebude mať žiadny dopad na štátny rozpočet ani na ostatné rozpočty, ktoré tvoria súčasť verejného rozpočtu, žiadny finančný, ekonomický a environmentálny vplyv ani žiadny vplyv na zamestnanosť a na tvorbu pracovných miest a rovnako nepredpokladá žiadne negatívne dopady na boj proti kriminalite a terorizmu. Predložený návrh zákona vzhľadom na predmet jeho úpravy netreba prerokovať v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky.
Predložený návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a zákonmi Slovenskej republiky, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Pritom je predložený návrh zákona tiež v súlade s článkami69 a70 Európskej dohody zo 4.10.1993 o pridružení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám (oznámenie č.158/1997Z.z.).

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI

návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.202/1995Z.z. Devízový zákon a zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č.372/1990Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov s právom platným v Európskej únii

1.	Navrhovateľ zákona:
Vláda Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu zákona:
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.202/1995Z.z. Devízový zákon a zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č.372/1990Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)	Návrh zákona svojou problematikou patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v článku70 Európskej dohody o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a Slovenskou republikou (finančné služby) a problematika devízových vzťahov je upravená tiež v článku45.
Návrh zákona je prioritou podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire na rok 2001 Kapitola č.4 – Slobodný pohyb kapitálu.
Z hľadiska Partnerstva pre vstup podľa článku 1 je návrh zákona taktiež prioritou.
Svojou problematikou návrh zákona patrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu únie Kapitola č.1 – Voľný pohyb kapitálu.
Problematika návrhu zákona je obsiahnutá v screeningovej kapitole č.4 – Voľný pohyb kapitálu.
Návrh zákona sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2003. Termín jeho predloženia je október 2003.
b)	Negociačná pozícia bola odovzdaná dňa 28.8.2000. Kapitola č.4 – Slobodný pohyb kapitálu bola otvorená 14.11.2000 a predbežne bola uzavretá 27.6.2001. Európska komisia odsúhlasila SR 7-ročné prechodné obdobie na zachovanie existujúcich obmedzení súvisiacich s nadobúdaním poľnohospodárskej pôdy a lesnej pôdy do vlastníctva cudzozemcov.

4.	Problematika návrhu zákona:
a) Je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
-	v článkoch56 až60 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,
-	v smernici Rady č.88/361/EHS z 24.júna 1988 o vykonávaní článku67 zmluvy (Ú.v.ESL 178 z 8.7.1988).
Ustanovenia článkov56 až60 Zmluvy o založení ES zakazujú všetky obmedzenia pohybu kapitálu a platieb medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami.
Podľa Smernice Rady č.88/361/EHS o vykonávaní článku67 Zmluvy o založení ES členské štáty zrušia všetky obmedzenia kapitálových transakcií vykonávaných medzi tuzemcami v členských štátoch. Podľa prílohy tejto smernice sú kapitálové transakcie kvalifikované podľa ekonomickej povahy aktív a pasív, ktorých sa týkajú, denominovaných buď v národnej alebo zahraničnej mene.
Preklad uvedenej smernice sa nachádza v databáze Centrálnej prekladateľskej jednotky Úradu vlády SR Inštitútu pre aproximáciu práva a je zrevidovaný. V elektronickej podobe je možné si ju vyhľadať na internetovej stránke www. government. gov. sk.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev:
b) čiastočná zlučiteľnosť
Úplná zlučiteľnosť sa predpokladá dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy zo 16.4.2003 o pristúpení SR k EÚ s výnimkou nadobúdania poľnohospodárskej pôdy a lesnej pôdy do vlastníctva cudzozemcov, na ktoré si SR uplatnila 7-ročné prechodné obdobie.

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
Gestor:
Ministerstvo financií SR.
Spolupracujúce rezorty:
Národná banka Slovenska.

7.	Účasť expertov:
Pri príprave návrhu zákona nebola realizovaná účasť prizvaných expertov.

DOLOŽKA
k predloženému návrhu zákona o jeho finančných a ekonomických vplyvoch, 
environmentálnych vplyvoch a vplyvoch na zamestnanosť 

1.	Odhad dopadov na verejné financie

Prijatím predloženého návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.202/1995Z.z. Devízový zákon a zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č.372/1990Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, sa nepredpokladá negatívny vplyv na štátny rozpočet, na rozpočty obcí ani na rozpočty vyšších územných celkov (samosprávnych krajov).

2.	Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb
 
Realizáciou predloženého návrhu zákona sa nepredpokladá negatívny vplyv na obyvateľov ani na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb. 

3.	Odhad dopadov na životné prostredie

Realizáciou predloženého návrhu zákona sa nepredpokladá žiadny vplyv na životné prostredie. 

4.	Odhad dopadov na zamestnanosť

Realizáciou predloženého návrhu zákona sa nepredpokladá žiadny vplyv na nezamestnanosť ani na zamestnanosť občanov Slovenskej republiky.

Osobitná časť dôvodovej správy

K ustanoveniam článku I

K bodu 1
Doterajšie ustanovenie §1 písmenac) Devízového zákona sa vypúšťa (zrušuje) preto, lebo doterajšia pôsobnosť colných orgánov v oblasti devízových vzťahov upravených Devízovým zákonom sa zrušuje (zaniká) z dôvodu, že colné orgány vykonávali iba pôsobnosti súvisiace s devízovou ohlasovacou povinnosťou pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí, ktorá so zrušuje (vzhľadom na začlenenie vecne rovnakej colnej ohlasovacej povinnosti do Colného zákona). Konkrétne v dôsledku zrušenia devízovej ohlasovacej povinnosti pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí sa zároveň zrušuje (zaniká) aj pôsobnosť colných orgánov na zber hlásení predkladaných v rámci devízovej ohlasovacej povinnosť pri dovoze a vývoze peňažných prostriedkov, pôsobnosť colných orgánov na vykonávanie kontroly plnenia devízovej ohlasovacej povinnosti pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí a tiež pôsobnosť colných orgánov na konanie o pokutách za devízové priestupky a devízové delikty spáchané porušením devízovej ohlasovacej povinnosti pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí.

K bodu 2
Novým odsekom2 v §1 a zároveň novou prílohou sa do Devízového zákona dopĺňa odkaz na smernicu Európskych spoločenstiev/Európskej únie, ktoré je Devízovým zákonom transponovaná do právneho poriadku Slovenskej republiky. Doplnením tohto odkazu do Devízového zákona sa reaguje na požiadavku Európskej únie, že ak členské štáty Európskej únie prijmú opatrenia (právne normy) na realizáciu smerníc Európskych spoločenstiev/Európskej únie, tak tieto opatrenia (právne normy vrátane zákonov) budú obsahovať odkaz na príslušnú smernicu alebo tieto opatrenia (právne normy vrátane zákonov) bude pri príležitosti ich úradného uverejnenia sprevádzať odkaz na príslušnú smernicu.

K bodom 3 a 4
Úpravou §2 písmend) ae) sa vypúšťa zlato z pojmových znakov definície devízových hodnôt a finančných derivátov na devízové účely, pretože zlato stráca význam ako devízová hodnota. Zlato sa z devízového hľadiska považuje predovšetkým za tovar a operácie so zlatom už nie je potrebné devízovo regulovať.

K bodu 5
Aktualizáciou poznámok pod čiarou k odkazom1, 2, 3, 4 a 4a v Devízovom zákone sa legislatívnotechnicky reaguje na novely zákonov a na nové zákony, ktoré boli schválené až po prijatí Devízového zákona. Ide predovšetkým o nový zákon o cenných papieroch a investičných službách (zákon č.566/2001Z.z. v znení neskorších predpisov), o nový zákon o bankách (zákon č.483/2001Z.z. v znení neskorších predpisov) a o zákon č.500/2001Z.z., ktorým bol novelizovaný Obchodný zákonník, ale aj o zákon č.253/1998Z.z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a tiež zákon č.48/2002Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých  zákonov v znení neskorších predpisov.

K bodu 6
Vypustením (zrušením) doterajšieho ustanovenia §2 písmenach) sa spomedzi pojmov vypúšťa definícia zlata na devízové účely v nadväznosti na vypustenie (vyradenie) zlata z pojmových znakov definície finančných derivátov a devízových hodnôt, ktoré sa vykonáva úpravou §2 písmenod) a písmenoe) Devízového zákona.

K bodu 7
Úpravou ustanovenia §2 písmenaj) sa nanovo definuje pojem obchody s devízovými hodnotami predovšetkým vzhľadom na potrebu presnejšieho vymedzenia prostredia pre tie nebankové podnikateľské aktivity, ktoré vykazujú znaky rizikovosti a devízového trhu (pre nákup a predaj peňažných prostriedkov v cudzej mene v hotovosti, bezhotovostný nákup a predaj cudzej meny vrátane sprostredkovania takéhoto nákupu alebo predaja).

K bodu 8
Úpravou ustanovenia §2 písmenl), m) an) sa definujú pojmy bezhotovostné obchody s peňažnými prostriedkami a zmenárenská činnosť a nanovo sa definuje pojem devízové peňažné služby, a to predovšetkým vzhľadom na potrebu presnejšieho vymedzenia prostredia pre nebankové podnikateľské aktivity v oblasti obchodov s devízovými hodnotami a tiež v oblasti cezhraničných prevodov peňažných prostriedkov v hotovosti. Pojem devízové peňažné služby sa nanovo definuje aj vzhľadom na potrebu terminologicky zosúladiť túto definíciu Devízového zákona s terminológiou pre prevody peňažných prostriedkov, ktorú zaviedol nový zákon o platobnom styku (zákon č.510/2002Z.z.). Pritom novým znením ustanovení §2 písmenl) am) sa spomedzi pojmov Devízového zákona vypúšťa pojem devízová licencia a pojem devízové povolenie. Problematika devízových licencií je totiž samostatne a rozsiahle upravovaná v novom znení ustanovenia §6. Pojem devízové povolenie sa vypúšťa preto, lebo tento pojem sa už nevyužíva podľa platných ustanovení Devízového zákona a tým vlastne inštitút devízových povolení už fakticky zanikol v dôsledku dovŕšenia procesu liberalizácie devízového režimu a zrušenia devízovej regulácie prostredníctvom devízových povolení (teda zrušenia devízovej regulácie pre jednotlivé operácie predovšetkým v oblasti bežného účtu a kapitálového účtu platobnej bilancie).

K bodu 9
Aktualizáciou poznámok pod čiarou k odkazom8, 10 a 11 v Devízovom zákone sa legislatívnotechnicky reaguje na novely zákonov a na nové zákony, ktoré boli schválené až po prijatí Devízového zákona. Ide predovšetkým o novelizácie zákona o živnostenskom podnikaní (živnostenského zákona) a nový zákon o bankách (zákon č.483/2001Z.z. v znení neskorších predpisov).

K bodu 10
Touto úpravou sa ustanovenie §2 písmenao) bodu1 Devízového zákona terminologicky zosúlaďuje s novým zákonom o platobnom styku (zákonom č.510/2002Z.z.) a novým zákonom o bankách (zákonom č.483/2001Z.z. v znení neskorších predpisov), ktorými bol namiesto pojmu platobný styk so zahraničím zavedený pojem cezhraničné prevody peňažných prostriedkov a namiesto pojmu povolenie pôsobiť ako banka bol zavedený pojem bankové povolenie. Pritom navrhovaná úprava §2 písmenao) bodu1 rešpektuje bod13 Legislatívno-technických pokynov tvoriacich prílohu č.2 k Legislatívnym pravidlám tvorby zákonov Národnej rady SR (publikované pod č.19/1997Z.z.) a zároveň rešpektuje bod13 Legislatívno-technických pokynov tvoriacich prílohu č.2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.

K bodu 11
Táto úprava §2 písmenao) bodu2 Devízového zákona má legislatívnotechnický charakter a zabezpečuje sa ňou zosúladenie tohto ustanovenia s upravenou definíciou pojmu devízové peňažné služby, ktorú obsahuje ustanovenie §2 písmenan) Devízového zákona.

K bodu 12
Vypustením (zrušením) doterajšieho ustanovenia §2 písmenao) bodu3 Devízového zákona sa upravuje (redukuje) vymedzenie devízových miest na devízové účely. Dôvodom je fakt, že vypúšťané (zrušované) ustanovenie §2 písm.o) bodu3 Devízového zákona sa stáva nadbytočné a vecne duplicitné s ustanovením §2 písm.o) bodu2 Devízového zákona preto, lebo držitelia devízových licencií na zmenárenskú činnosť už budú (sú) zároveň aj držiteľmi živnostenských koncesných listín na zmenáreň vzhľadom na upravené znenie §6 odsekov1, 8 a 11 a §43a odseku1 Devízového zákona. Pritom navrhovaná úprava o vypustení §2 písmenao) bodu3 Devízového zákona rešpektuje bod13 Legislatívnotechnických pokynov tvoriacich prílohu č.2 k Legislatívnym pravidlám tvorby zákonov Národnej rady SR (publikované pod č.19/1997Z.z.) a zároveň rešpektuje bod13 Legislatívnotechnických pokynov tvoriacich prílohu č.2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.

K bodu 13
Aktualizáciou a spresnením poznámky pod čiarou k odkazu13 v Devízovom zákone sa reaguje na novely zákonov a na nové zákony, ktoré boli schválené až po prijatí Devízového zákona.

K bodu 14
Vypustením (zrušením) doterajšieho ustanovenia §5 sa zrušuje doterajšia pôsobnosť colných orgánov v oblasti devízových vzťahov upravených Devízovým zákonom, a to v dôsledku zrušenia devízovej ohlasovacej povinnosti pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí (vzhľadom na začlenenie vecne rovnakej colnej ohlasovacej povinnosti do Colného zákona) a s tým súvisiaceho zrušenia ustanovení o kontrole plnenia devízovej ohlasovacej povinnosti pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí a o pokutách za devízové priestupky a devízové delikty spáchané porušením devízovej ohlasovacej povinnosti pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí.

K bodu 15
Pôvodné (doterajšie) ustanovenie §6 Devízového zákona obsahovalo právnu úpravu o devízových licenciách a právnu úpravu o devízových povoleniach. Vzhľadom na úplnú liberalizáciu (zrušenie) devízovej regulácie pre jednotlivé operácie prostredníctvom devízových povolení sa už inštitút devízových povolení v praxi fakticky vôbec nevyužíva, a preto v §6 Devízového zákona už nie je vôbec potrebná ani právna úprava o devízových povoleniach. Pôvodná právna úprava o devízových licenciách v §6 Devízového zákona zasa nezohľadňovala celú šírku problematiky udeľovania devízových licencií, predovšetkým neobsahovala dostatočne vymedzené jednoznačné požiadavky a podmienky (predpoklady) na udelenie devízovej licencie, ktoré je nevyhnutné dodržiavať počas celej doby platnosti devízovej licencie. Pritom pôvodný §6 odsek5 Devízového zákona určoval, že na udelenie devízovej licencie nebol právny nárok a proti rozhodnutiu o neudelení devízovej licencie nebolo možné odvolať sa ani podať iný opravný prostriedok. Takýto pôvodný právny stav je neudržateľný predovšetkým z hľadiska ústavne garantovaných základných práv a slobôd. Z tohto dôvodu a tiež vzhľadom na dosiahnutý stav liberalizácie devízového režimu a zároveň v záujme právnej istoty osôb, ktoré podnikajú (prípadne majú ambície podnikať) v oblasti obchodovania s devízovými hodnotami alebo v oblasti poskytovania devízových peňažných služieb, bolo a je potrebné v rámci predloženej novely Devízového zákona pristúpiť k novej právnej úprave o devízových licenciách. Taktiež bolo potrebné reagovať na zákon o cenných papieroch a investičných službách (zákon č.566/2001Z.z. v znení neskorších predpisov) tak, aby sa zamedzilo vzniku prípadných kompetenčných sporov pri udeľovaní devízových licencií na vykonávanie obchodov s devízovými hodnotami a pri udeľovaní povolení na vykonávanie činností podľa zákona o cenných papieroch a investičných službách (povolení na poskytovanie alebo sprostredková-vanie investičných služieb), ktorých podstatou je povolenie na vykonávanie obchodov s cennými papiermi a derivátmi (vrátane obchodov so zahraničnými cennými papiermi a so zahraničnými finančnými derivátmi, ktoré zároveň patria medzi obchody s devízovými hodnotami).
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa novým (novelizovaným) znením §6 Devízového zákona presne vymedzujú prípady, v ktorých Národná banka Slovenska rozhoduje o udelení devízovej licencie (devízovej licencie na vykonávanie obchodov s devízovými hodnotami alebo na poskytovanie devízových peňažných služieb). Národná banka Slovenska rozhoduje o udelení devízovej licencie vtedy, ak žiadateľom o devízovú licenciu je iná osoba ako banka, pobočka zahraničnej banky, obchodník s cennými papiermi, pobočka zahraničného obchodníka s cennými papiermi, alebo sprostredkovateľ investičných služieb, teda ak žiadateľom o devízovú licenciu je taká osoba, ktorá oprávnenie na vykonávanie obchodov s devízovými hodnotami alebo oprávnenie na poskytovanie devízových peňažných služieb nemôže získať podľa zákona o platobnom styku, podľa zákona o bankách (teda na základe bankového povolenia) ani podľa zákona o cenných papieroch a investičných službách (teda na základe povolenia na poskytovanie alebo sprostredkovávanie investičných služieb).
Podľa nového (novelizovaného) znenia §6 Devízového zákona bude Národná banka Slovenska ako devízový orgán rozhodovať o udelení devízovej licencie na poskytovanie devízových peňažných služieb, devízovej licencie na zmenárenskú činnosť v rozsahu nákupu peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti, devízovej licencie na zmenárenskú činnosť v rozsahu predaja peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti, ako aj devízovej licencie na vykonávanie bezhotovostných obchodov s peňažnými prostriedkami v cudzej mene formou ich nákupu alebo predaja vykonávaného na vlastnú alebo cudziu finančnú ťarchu alebo finančný prospech (vrátane sprostredkúvania alebo iného obstarávania takéhoto bezhotovostného nákupu alebo predaja a tiež prijímania a odovzdávania pokynov na vykonanie alebo zabezpečenie takéhoto bezhotovostného nákupu alebo predaja).
Nová úprava o devízových licenciách v §6 Devízového zákona v záujme právnej istoty pre upravované podnikateľské prostredie jednoznačne stanovuje požiadavky a podmienky, ktoré je potrebné splniť na udelenie devízovej licencie a tiež počas celej doby platnosti devízovej licencie. Pritom novým znením §6 sa už neupiera (neodoberá) právo na podanie opravného prostriedku proti rozhodnutia o udelení alebo neudelení devízových licencií.
Novelizované znenie §6 Devízového zákona tiež nanovo upravuje požiadavky a podmienky na prevádzkovanie jednotlivých devízovo licencovaných činností, ktorých splnenie je predpokladom na udelenie devízovej licencie na príslušnú devízovo licencovanú činnosť. V tejto súvislosti možno poukázať na fakt, že pôvodná právna úprava §6 Devízového zákona deklarovala, že „devízovú licenciu na zmenárenskú činnosť nahrádza koncesná listina vydaná na základe vyjadrenia Národnej banky Slovenska“. Pritom však neexistovala žiadna právna úprava o obsahu a pravidlách vydávania takýchto „vyjadrení“ a vlastne neboli stanovené žiadne predpoklady (požiadavky a podmienky) na vydanie súhlasného „vyjadrenia“, a preto v konečnom dôsledku devízový orgán (povoľovací orgán) nemal právny dôvod (právny titul) nevydať takéto súhlasené „vyjadrenie“. V záujme odstránenia tejto právnej medzery sa novelizovaným znením §6 upravujú predpoklady (požiadavky a podmienky) na udelenie devízovej licencie na prevádzkovanie jednotlivých zložiek zmenárenskej činnosti, pričom sa novo vymedzuje definícia zmenárenskej činnosti v prapôvodnom zmysle tak, že zložky zmenárenskej činnosti tvorí jednak predaj peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti a jednak nákup peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti.
Novelizované znenie §6 Devízového zákona zároveň splnomocňuje Národnú banku Slovenska na vydanie vykonávacieho právneho predpisu (opatrenia), ktorým sa môžu ustanoviť podrobnosti o podmienkach (predpokladoch a požiadavkách) na udelenie devízovej licencie a o spôsobe preukazovania splnenia týchto podmienok, ako aj podrobnosti o náležitostiach žiadostí o udelenie devízovej licencie vrátane príloh takýchto žiadostí.

K bodu 16
Z ustanovenia §7 ods.1 Devízového zákona sa vypúšťajú slová o devízovom povolení v nadväznosti na zrušenie inštitútu devízového povolenia, ktoré sa vykonalo nahradením (zrušením) pôvodného ustanovenia §2 písmenam) Devízového zákona. Ustanovenie §7 ods.1 bude po tejto úprave určovať, že tuzemec sa môže zaväzovať voči cudzozemcovi a plniť záväzky z týchto vzťahov v peňažných prostriedkoch v slovenskej mene alebo v cudzej mene vždy okrem výnimočných stavov (stav depozitnej povinnosti, núdzový stav v devízovom hospodárstve), ktoré reguluje §38 a §39 Devízového zákona.

K bodu 17
Novým znením §8 Devízového zákona sa precizujú ustanovenia o devízovej ohlasovacej povinnosti, predovšetkým sa spresňuje okruh povinných subjektov a predmet ohlasovaných skutočností na potreby zostavovania platobnej bilancie Slovenskej republiky. Tuzemci a organizačné zložky cudzozemcov v tuzemsku už nebudú ohlasovať skutočnosti týkajúce sa takých inkás a platieb vo vzťahu k organizačnej zložke cudzozemca v tuzemsku, ktoré sa týkajú priamych a iných investícií, finančných úverov, cenných papierov alebo operácií na finančnom trhu vrátane operácií vykonávaných prostredníctvom cudzozemcov. Tuzemec - podnikateľ a organizačná zložka cudzozemca v tuzemsku už nebudú ohlasovať ani skutočnosti, ktoré sa týkajú a aktív a pasív vo vzťahu k organizačnej zložke cudzozemca v tuzemsku. Tuzemec - podnikateľ a organizačná zložka cudzozemca v tuzemsku však budú mať naďalej povinnosť ohlasovať skutočnosti, ktoré sa týkajú aktív a pasív vo vzťahu k tuzemcom v zahraničí a vo vzťahu k cudzozemcom (so sídlom v zahraničí). Ďalej sa novým znením §8 upravuje ohlasovacia povinnosť, ktorá sa týka cenných papierov a vzťahuje sa na centrálneho depozitára cenných papierov, členov centrálneho depozitára cenných papierov, obchodníkov s cennými papiermi, pobočky zahraničných obchodníkov s cennými papiermi, správcovské spoločnosti a pobočky zahraničných správcovských spoločností.
Novým znením §8 sa ruší devízová ohlasovacia povinnosť pri dovoze a vývoze peňažných prostriedkov (bankoviek a mincí), a to vzhľadom na začlenenie vecne rovnakej colnej ohlasovacej povinnosti do Colného zákona (zákona č.238/2001Z.z. v znení neskorších predpisov).
Navrhovaná úprava v záujme získania kvalitných štatistických údajov prostredníctvom plnenia devízovej ohlasovacej povinnosti ukladá devízovým orgánom a devízovým miestam povinnosť nakladať so získanými informáciami (údajmi) tak, aby sa zamedzilo ich zneužitiu. Pritom navrhovaná úprava zároveň deklaruje skutočnosť, že údaje získané plnením ohlasovacej povinnosti sa môžu použiť len na štatistické účely, čo je štandard pre všetky oblasti zberu štatistických údajov, teda aj pre zber údajov v rámci devízovej ohlasovacej povinnosti.
Navrhovaná úprava splnomocňuje Národnú banku Slovenska na vydanie opatrenia, ktoré ustanoví podrobnosti o devízovej ohlasovacej povinnosti, predovšetkým štruktúru hlásení, spôsob, postup a miesta predkladania hlásení pri plnení devízovej ohlasovacej povinnosti.

K bodu 18
Navrhnutou úpravou sa §11 odsek1 Devízového zákona zosúladí s terminológiou pre prevody peňažných prostriedkov, ktorú zaviedol nový zákon o platobnom styku (zákon č.510/2002Z.z.).

K bodu 19
Z ustanovenia §11 odseku2 Devízového zákona sa vypúšťajú slová o devízovom povolení v nadväznosti na zrušenie inštitútu devízového povolenia, ktoré sa vykonalo nahradením (zrušením) pôvodného ustanovenia §2 písmenam) Devízového zákona. Zároveň sa však v upravenom §11 ods.2 zohľadňuje potreba osobitných povolení (výnimiek) zo zákazov existujúcich počas výnimočného núdzového stavu v devízovom hospodárstve, ktoré sú regulované v §39 Devízového zákona.

K bodu 20
Navrhnutou úpravou sa ustanovenie §11 odsek3 Devízového zákona precizuje z hľadiska ustanovení o devízovej ohlasovacej povinnosti a zároveň sa upravený §11 ods.3 zosúladí s terminológiou pre prevody peňažných prostriedkov, ktorú zaviedol nový zákon o platobnom styku (zákon č.510/2002Z.z.).

K bodu 21
Z ustanovenia §12 odseku1 Devízového zákona sa vypúšťajú slová o devízovom povolení v nadväznosti na zrušenie inštitútu devízového povolenia, ktoré sa vykonalo nahradením (zrušením) pôvodného ustanovenia §2 písmenam) Devízového zákona. Zároveň sa však v upravenom §12 ods.1 zohľadňuje potreba osobitných povolení zo zákazov existujúcich počas výnimočného núdzového stavu v devízovom hospodárstve, ktoré sú regulované v §39 Devízového zákona.

K bodom 22 a 23
Navrhnutou úpravou sa ustanovenia §12 odsekov2 a3 Devízového zákona precizujú z hľadiska ustanovení o devízovej ohlasovacej povinnosti a zároveň sa upravené §12 ods.2 a3  zosúladia s terminológiou pre prevody peňažných prostriedkov, ktorú zaviedol nový zákon o platobnom styku (zákon č.510/2002Z.z.).

K bodu 24
Z ustanovenia §12 odseku4 Devízového zákona sa vypúšťajú slová o koncesných listinách na zmenárenskú činnosť preto, lebo držitelia devízových licencií na zmenárenskú činnosť už budú (sú) zároveň aj držiteľmi živnostenských koncesných listín na zmenáreň vzhľadom na upravené znenie §6 odsekov1, 8 a 11 a §43a odseku1 Devízového zákona. Rovnako sa z §12 ods.4 Devízového zákona vypúšťajú slová o devízovom povolení v nadväznosti na zrušenie inštitútu devízového povolenia, ktoré sa vykonalo nahradením (zrušením) pôvodného ustanovenia §2 písmenam) Devízového zákona. Zároveň sa však v upravenom §12 ods.4 zohľadňuje potreba osobitných povolení zo zákazov existujúcich počas výnimočného núdzového stavu v devízovom hospodárstve, ktoré sú regulované v §39 Devízového zákona. koncesnými listinami na zmenárenskú činnosť.

K bodu 25
Úprava §12 ods.6 súvisí s tým, že legislatívna skratka pre Zbierku zákonov Slovenskej republiky je prenesená a použitá už v novom (novelizovanom) znení §6 ods.16 Devízového zákona.

K bodu 26
Pôvodná úprava §13 Devízového zákona umožňovala podnikateľsky obchodovať s devízovými hodnotami a podnikateľsky poskytovať devízové peňažné služby len takým subjektom, ktorým bola na tieto činnosti udelená devízová licencia, prípadne bankové povolenie. Nová úprava §13 Devízového zákona je potrebná predovšetkým vzhľadom na nový zákon o cenných papieroch a investičných službách (zákon č.566/2001Z.z. v znení neskorších predpisov), ktorý upravuje udeľovanie povolení na poskytovanie alebo sprostredkovávanie investičných služieb. Pritom podstatou týchto povolení je povolenie na podnikateľské vykonávanie obchodov s cennými papiermi a derivátmi (vrátane obchodov so zahraničnými cennými papiermi a so zahraničnými finančnými derivátmi, ktoré zároveň patria medzi obchody s devízovými hodnotami).
Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa novým (novelizovaným) znením §13 Devízového zákona deklaruje právo podnikateľsky vykonávať obchody s devízovými hodnotami a podnikateľsky poskytovať devízové peňažné služby zo strany takých subjektov, ktoré sú držiteľmi príslušnej devízovej licencie, držiteľmi príslušného bankového povolenia, prípadne sú držiteľmi príslušného povolenia na vykonávanie činností podľa zákona o cenných papieroch a investičných službách (teda príslušného povolenia na poskytovanie alebo sprostredkovávanie investičných služieb). Pritom devízová licencia sa nevydáva takým subjektom (napríklad poštovým podnikom), ktoré sú na základe osobitného zákona oprávnené poskytovať cezhraničné peňažné služby, prípadne obchodovať s devízovými hodnotami.
Cieľom novej úpravy vykonávania obchodov s devízovými hodnotami a poskytovania devízových peňažných služieb, ktorú obsahuje nové znenie §13 Devízového zákona, je sprehľadnenie vykonávania obchodov s devízovými hodnotami a poskytovania devízových peňažných služieb, zvýšenie ochrany spotrebiteľov (klientov) a zároveň zvýšenie ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti. V záujme toho sa jednoznačne oddeľuje zmenárenská činnosť (nákup alebo predaj peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti) od bezhotovostných obchodov s cudzou menou a zároveň sa upravujú povinnosti držiteľov devízových licencií na vykonávanie obchodov s devízovými hodnotami alebo na poskytovanie devízových peňažných služieb, a to predovšetkým povinnosť viesť osobitnú evidenciu a oddelenú analytickú evidenciu v systéme účtovníctva, povinnosť viesť kartotéku platidiel, povinnosť stanoviť poplatky alebo inú cenu za vykonanie obchodu s devízovými hodnotami alebo za poskytnutie devízovej peňažnej služby, povinnosť identifikácie klientov, ďalej povinnosť organizačne a personálne oddeliť dojednávanie obchodov, vysporiadanie obchodov a vnútornú kontrolu obchodov, ako aj povinnosť vykonávať obchody s devízovými hodnotami iba v skolaudovaných prevádzkach alebo zariadeniach (teda vlastne v stálych a nie v rôznych prenosných prevádzkach alebo zariadeniach). Subjektom, ktoré sú na základe devízovej licencie oprávnené nakupovať alebo predávať peňažné prostriedky v cudzej mene, priznáva navrhovaná úprava tiež oprávnenie nakupovať alebo predávať aj šeky. Splnomocňova-cie ustanovenie umožňuje Národnej banke Slovenska vydať opatrenie, ktoré ustanoví podrobnosti o zákonom predpísaných požiadavkách na vykonávanie obchodov s devízovými hodnotami a na poskytovanie devízových peňažných služieb, predovšetkým podrobnosti o evidencii obchodov, kartotéke platidiel, postupe pri identifikácii klientov, spôsobe zverejnenia (sprístupnenia) informácie pre klientov o cene služieb a o predkladaní údajov Národnej banke Slovenska.

K bodu 27
Zrušenie doterajšieho §14 o nákupe a predaji peňažných prostriedkov v cudzej mene a zlata znamená - vo väzbe na novú definíciu pojmu obchodov s devízovými hodnotami a na nové znenie §6 a §13 - že tuzemci ani cudzozemci nie sú nijako obmedzovaní pri nepodnikateľskom nákupe alebo predaji peňažných prostriedkov v cudzej mene. Jediným obmedzením je len to, že nikto nemôže vykonávať alebo ponúkať takéto služby (nákupy a predaje zahraničných peňazí) v rámci podnikania, ak na takéto služby nemá devízovú licenciu, bankové povolenie ani povolenie na poskytovanie alebo sprostredkovávanie investičných služieb.

K bodu 28
Cieľom úpravy §19a ods.2 písm.a) bodu2 Devízového zákona je zabezpečiť splnenie záväzku Slovenskej republiky voči Európskej únii, ktorý vyplýva z negociačného procesu za kapitolu 4 – Slobodný pohyb kapitálu. Úpravou §19a ods.2 písm.a) bodu2 Devízového zákona sa cudzozemcom - fyzickým osobám umožňuje nadobúdať poľnohospodársku pôdu ihneď po vzniku (nie až po troch rokoch od vzniku) členstva Slovenskej republiky v Európskej únii v prípadoch, ak sú zároveň splnené tri predpoklady, a to: cudzozemec je štátnym príslušníkom členského štátu Európskej únie, má na Slovensku zaregistrovaný prechodný pobyt a hospodári na nadobúdanej pôde aspoň tri roky.

K bodu 29
Nadpis tretej časti Devízového zákona sa legislatívnotechnicky upravuje v dôsledku zrušenia devízovej ohlasovacej povinnosti a kontroly pri dovoze a vývoze bankoviek a mincí (vzhľadom na začlenenie vecne rovnakej colnej ohlasovacej povinnosti do Colného zákona).

K bodu 30
Úprava §24 ods.2 súvisí s tým, že legislatívna skratka „devízové predpisy“ sa už v texte novelizovaného Devízového zákona nevyužíva.

K bodu 31
Aktualizáciou poznámky pod čiarou k odkazu23 v Devízovom zákone sa reaguje predovšetkým na novelizovaný zákon o Národnej banke Slovenska (na novelizáciu vykonanú najmä zákonom č.149/2001Zz.), ktorý obsahuje úpravu dohľadu vykonávaného Národnou bankou Slovenska a komplexne upravuje pravidlá pre Národnou bankou Slovenska vykonávaný dohľad na mieste vrátane pravidiel devízovej kontroly na mieste.

K bodu 32 a 33
V §24 Devízového zákona sa upravuje znenie odseku5 a zároveň sa vypúšťajú (zrušujú) doterajšie odseky6 a7. Doterajšie odseky6 a7 sa vypúšťajú (zrušujú) preto, lebo právna úprava v nich obsiahnutá sa zo systematických dôvodov preberá do nového §24a Devízového zákona. Úpravou §24 odseku5 sa znenie tohto odseku zosúladí s ustanovením §37 ods.3 písm.d) zákona o Národnej banke Slovenska (zákona NRSR č.566/1992Zb. v znení neskorších predpisov).

K bodu 34
Nový §24a upravuje postup (konanie a rozhodovanie) devízového orgánu pri devízovej kontrole v prípade ukladania opatrení na nápravu a sankcií za zistené nedostatky v činnosti kontrolovanej osoby. Nový §24a súvisí aj so zrušením §25 až §37 (ktoré obsahovali ustanovenia o devízovej kontrole, o pôsobnosti devízových orgánov, colných orgánov a orgánov miestnej správy pri ukladaní sankcií za porušenie devízových predpisov).
Ak devízový orgán (Národná banka Slovenska) zistí nedostatky, ktoré spočívajú v porušení alebo obchádzaní ustanovení Devízového zákona alebo všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na vykonanie Devízového zákona, v nedodržaní podmienok určených v devízovej licencii (alebo v osobitnom povolení počas núdzového stavu v devízovom hospodárstve), tak devízový orgán (Národná banka Slovenska) môže uložiť opatrenia na nápravu, prípadne môže uložiť sankcie zavedené Devízovým zákonom. Pritom medzi sankcie patrí obmedzenie alebo pozastavenie výkonu činnosti alebo výkonu niektorej činnosti podľa devízovej licencie, odobratie devízovej licencie a uloženie pokuty až do výšky a z dôvodov ustanovených Devízovým zákonom. Sankcie je možné uložiť len rozhodnutím devízového orgánu (Národnej banky Slovenska), pričom pri konaní a rozhodovaní o uložení takejto sankcie sa postupuje podľa ustanovení zákona o bankách (podľa §97 až114 zákona č.483/2001Z.z.), ktoré upravujú konanie a rozhodovanie vo veciach zverených Národnej banke Slovenska. Pri súbehu viacerých zistených nedostatkov (teda ak sa u jednej osoby zistí niekoľko nedostatkov) sa o zistených nedostatkoch vedie spoločné konanie podľa zásady procesnej hospodárnosti. Na uloženie sankcie je ustanovená subjektívna lehota (konanie možno začať do jedného roka odo dňa zistenia nedostatkov) a objektívna lehota (konanie možno začať najneskôr do troch rokov odo dňa vzniku zistených nedostatkov).

K bodu 35
Doterajšie ustanovenia §25 až §37 Devízového zákona sa vypúšťajú (zrušujú) preto, lebo v súvislosti s úplnou liberalizácie (zrušením) devízového režimu pre jednotlivé operácie v oblasti bežného účtu a kapitálového účtu platobnej bilancie, v súvislosti so zrušením inštitútu devízových povolení a tiež v súvislosti so zrušením devízovej ohlasovacej povinnosti pri dovoze a vývoze bankoviek v konečnom dôsledku zaniká (stáva sa obsolentnou a zrušuje sa) doterajšia pôsobnosť colných orgánov, orgánov miestnej správy a polície v oblasti devízových vzťahov upravených Devízovým zákonom. Pritom možno poukázať na skutočnosť, že také protiprávne konania a porušenia devízových predpisov, ktoré poznal a sankcionoval Devízový zákon v minulosti, už v súčasnosti nie sú alebo od účinnosti novelizovaného Devízového zákona nebudú protiprávnymi konaniami a porušeniami devízových predpisov (napríklad neprevedenie všetkých peňažných prostriedkov zo zahraničia do tuzemska, zriadenie si bankového účtu v zahraničí, nepodnikateľské operácie so zahraničnými cennými papiermi, nepodnikateľské operácie so zahraničnými finančnými derivátmi, investovanie v zahraničí, devízovo neohlásený dovoz alebo vývoz bankoviek a mincí).

K bodom 36 a 37
Nové znenie §40 Devízového zákona obsahuje už iba aktualizované znenie pôvodného odseku1 o tom, že pri konaní a rozhodovaní Národnej banky Slovenska ako devízového orgánu sa postupuje podľa ustanovení zákona o bankách (podľa §97 až114 zákona č.483/2001Z.z.), ktoré upravujú konanie a rozhodovanie vo veciach zverených Národnej banke Slovenska. Zároveň sa novým znením §40 Devízového zákona odstraňuje už obsolentný pôvodný odsek2 o konaní a rozhodovaní colných orgánov pri výkone ich pôsobnosti podľa Devízového zákona (vzhľadom na zánik pôsobnosti colných orgánov podľa Devízového zákona) a taktiež sa odstraňuje pôvodný odsek3 (jeho obsah sa dotýkal výlučne devízovej ohlasovacej povinnosti, a preto je prenesený a začlenený do novelizovaného ustanovenia §8 o devízovej ohlasovacej povinnosti). 
Poznámka pod čiarou k odkazu30a sa vypúšťa (zrušuje) vzhľadom na úpravy §40 Devízového zákona, po ktorých sa v Devízovom zákone už nepoužíva odkaz30a.

K bodu 38
Doterajšie ustanovenie §41 sa vypúšťa (zrušuje) preto, lebo toto ustanovenie súviselo výlučne s takými regulačnými ustanoveniami (§10, §13 ods.3, §14, §15, §16, §20, §21 a§23) v Devízovom zákone, ktoré už boli zrušené alebo budú zrušené od účinnosti novelizovaného Devízového zákona v súvislosti s úplnou liberalizácie (zrušením) devízového režimu pre jednotlivé operácie v oblasti bežného účtu a kapitálového účtu platobnej bilancie.

K bodu 39
Nový §43a Devízového zákona obsahuje prechodné ustanovenia, ktoré sú potrebné predovšetkým vzhľadom na novú úpravu devízových licencií v novelizovanom §6 a §13 Devízového zákona. Novelizovaný §6 určuje, že na obchodovanie s devízovými hodnotami v rozsahu nákupu peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti sa už vyžaduje devízová licencia, nie iba vyjadrenie Národnej banky Slovenska. Z tohto dôvodu sa prechodnými ustanoveniami určuje, že doterajšie súhlasné vyjadrenia Národnej banky Slovenska k vydaniu koncesných listín na zmenárenskú činnosť (na nákup peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti), ktoré boli vydané pred 1.1.2004, sa od 1.1.2004 považujú za devízové licencie na vykonávanie obchodov s devízovými hodnotami v rozsahu nákupu peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti. Zároveň sa prechodnými ustanoveniami určuje, že devízové licencie vydané podľa doterajších predpisov (devízové licencie vydané pred 1.1.2004) sa považujú za devízovú licenciu podľa novelizovaného Devízového zákona v tých prípadoch, ak sa devízová licencia naďalej vyžaduje podľa novelizovaného Devízového zákona. Uplynutím 31.12.2003 (teda okamihom nadobudnutia účinnosti novely Devízového zákona) však zo zákona zanikajú také devízové licencie, ktoré boli vydané podľa doterajších predpisov (pred 1.1.2004) a ktoré sa od 1.1.2004 podľa novelizovaného Devízového zákona už naďalej vôbec nevyžadujú (a teda sú obsolentné a nepotrebné). Prechodnými ustanoveniami sa tiež určuje, že konania začaté podľa doterajších predpisov a právoplatne neukončené pred 1.1.2004 (teda pred nadobudnutím účinnosti predloženej novely Devízového zákona) sa dokončia podľa doterajších predpisov. Držitelia devízovej licencií vydaných pred 1.1.2004, ktoré sa považujú za devízovú licenciu podľa novelizovaného Devízového zákona, sú povinní najneskôr do 31.12.2004 (teda v jednoročnej prechodnej lehote) splniť podmienky a požiadavky podľa novelizovaného Devízového zákona.

K bodu 40
V nadväznosti na zrušenie ustanovení v druhej časti Devízového zákona (ktoré obsahovali reguláciu devízového režimu pre jednotlivé devízové operácie) je potrebné novým §44b Devízového zákona zrušiť doterajšiu vykonávaciu vyhlášku k Devízovému zákonu (vyhlášku č.390/1999Z.z. v znení neskorších predpisov), pretože táto vyhláška sa stane bezpredmetnou od účinnosti predloženej novely Devízového zákona.  

K čl. II

Najpodstatnejšie ustanovenia navrhovanej novelizácie zákona o Národnej banke Slovenska (zákona NR SR č.566/1992Zb. v znení neskorších predpisov), ktorá je obsahom článkuII, priamo súvisia s navrhovanou novelizáciou Devízového zákona (zákona NR SR č.202/1995Z.z. v znení neskorších predpisov), ktorá je obsahom článkuI, a to predovšetkým s ustanoveniami o devízovej ohlasovacej povinnosti a devízovej kontrole. Pritom sa tiež niektorými ustanoveniami výslovne upravujú právne vzťahy, ktoré boli doteraz riešené iba výkladom právnych predpisov, ale zároveň sa reaguje aj na nové zákony, ktoré boli prijaté až po ostatnej novelizácii zákona o Národnej banke Slovenska.
V rámci navrhovanej novelizácie zákona o Národnej banke Slovenska je najpodstatnejšia úprava oprávnenia Národnej banke Slovenska získavať (vyžadovať) a ďalej spracúvať osobné údaje a iné údaje na účely výkonu zákonom ustanovenej pôsobnosti devízového orgánu a zároveň na účely výkonu inej zákonom ustanovenej pôsobnosti, činnosti a úloh Národnej banky Slovenska ako nezávislej centrálnej banky v Slovenskej republike (napríklad pôsobnosti, činnosti a úloh v oblasti menovej politiky, štatistiky, bankových obchodov a dohľadu vykonávaného Národnou bankou Slovenska). Pritom navrhovaná novelizácia zákona o Národnej banke Slovenska reaguje aj na nový zákon o ochrane osobných údajov (zákon č.428/2002Z.z.), ktorý okrem iného reguluje požiadavky na obsah všetkých zákonov (vrátane zákona o Národnej banke Slovenska), na základe ktorých je potrebné a možné spracúvať osobné údaje fyzických osôb aj bez súhlasu dotknutých fyzických osôb. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na skutočnosť, že ustanovenia §3 a §4 písm.a) ag) zákona o ochrane osobných údajov obsahujú mimoriadne široké definície osobných údajov, spracúvania osobných údajov a informačného systému. Z týchto definícií vyplýva, že osobnými údajmi sú jednak osobné identifikačné údaje (meno a priezvisko, rodné číslo, adresa) každej konkrétnej (identifikovateľnej) fyzickej osoby (vrátane osôb, na ktoré sa vzťahuje výkon pôsobnosti, činnosti a úloh Národnej banke Slovenska). Zároveň zo spomenutých definícií v zákone o ochrane osobných údajov vyplýva, že za spracúvanie osobných údajov v informačnom systéme by sa považovala dokonca aj samotná identifikácia osôb a príprava, preverenie a úschova všetkých podkladov, ktoré sú nevyhnutné na vykonávanie a na zdokumentovanie vykonávania pôsobnosti, činnosti a úloh Národnej banke Slovenska vo vzťahu k fyzickým osobám. To znamená, že bez spracúvania osobných údajov o osobách, na ktoré sa vzťahuje výkon pôsobnosti, činnosti a úloh Národnej banke Slovenska, by v žiadnom prípade nebolo možné zabezpečiť výkon pôsobnosti, činnosti a úloh Národnej banke Slovenska ako nezávislej centrálnej banky v Slovenskej republike, čo by bolo v zásadnom rozpore s požiadavkami Európskej únie na postavenie centrálnych bánk, ktoré vyplývajú z platného znenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (revidovanej v Maastrichte, Amsterdame a Nice) vrátane Protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ktorý tvorí prílohu č.18 k tejto zmluve). Pritom z článku5 odsekov5.1 a 5.2 a článku14 odseku14.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky a zároveň z článku109 platnej Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva vyplýva, že Národná banka Slovenska ako nezávislá národná centrálna banka musí mať zákonné oprávnenie a možnosť v rámci výkonu svojej pôsobnosti, činnosti a úloh získavať všetky potrebné informácie (vrátane osobných údajov). Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa článkomII bodom12 návrhu dopĺňa do zákona o Národnej banke Slovenska nový §34b, ktorým sa pre Národnú banku Slovenska zabezpečuje poskytovanie potrebných informácií od iných inštitúcií (orgánov) a osôb vrátane zabezpečenia poskytovania osobných údajov od fyzických osôb. V tejto súvislosti treba uviesť, že ochrana osobných údajov a všetkých ďalších individuálnych informácií, ktoré si získala alebo získa Národná banka Slovenska, je okrem iného zabezpečená aj zákonom uloženou povinnosťou mlčanlivosti podľa platného §41 zákona o Národnej banke Slovenska. Zároveň sa tento §41 zákona o Národnej banke Slovenska spresňuje (článkomII bodom16 návrhu) tak, aby zákonom uložená povinnosť mlčanlivosti bola „prelomená“ (aby oslobodenie od tejto povinnosti mlčanlivosti bolo možné) len vtedy, ak je to v súlade s požiadavkami na profesionálne tajomstvo podľa článku38 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky.
Súčasne doplnením §2 o nový odsek2, doplnením doterajšieho §7 ods.10, úpravou doterajšieho §20 a §21 ods.1 a2, doplnením §34a ods.1, doplnením §36 ods.2 písm.c) a novými §37a, §44 a §45 (v rámci článkuII bodov1, 3, 6, 7, 8, 11, 13, 14 a 18 predloženého návrhu) sa zabezpečuje predovšetkým výslovná nadväznosť uvedených ustanovení zákona o Národnej banke Slovenska na príslušné (obsahovo korešpondujúce) ustanovenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (revidovanej v Maastrichte, Amsterdame a Nice) vrátane ustanovení Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ktorý tvorí jednu z príloh Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva), ako aj dôslednejšia harmonizácia ustanovení o dohľade vykonávanom Národnou bankou Slovenska s aktuálnymi Bazilejskými princípmi na účinný výkon bankového dohľadu (ktoré tvoria medzinárodné štandardy pre bankový dohľad), s požiadavkami Svetovej banky obsiahnutými v jej hodnotiacej správe k FSAP programu a tiež s postupmi a nástrojmi, ktoré využíva Úrad pre finančný trh pri dohľade nad finančným trhom podľa zákona č.96/2002Z.z. o dohľade nad finančným trhom. Pritom navrhnutým §2 novým odsekom2 zákona o Národnej banke Slovenska (článkomII bodom1 návrhu) sa medzi základné (kľúčové) pôsobnosti, činnosti, úlohy, práva a povinnosti Národnej banky Slovenska zaraďujú pôsobnosti, činnosti, úlohy, práva a povinnosti vyplývajúce z jej účasti v Európskom systéme centrálnych bánk a Európskej centrálnej banke. Dôvodom je fakt, že Národná banka Slovenska už začína vykonávať a v budúcnosti bude musieť vykonávať pôsobnosti, činnosti, úlohy, práva a povinnosti, ktoré vyplývajú z účasti (pridruženej účasti) v Európskom systéme centrálnych bánk a Európskej centrálnej banke. Jednou z významných úloh Národnej banky Slovenska v rámci Európskeho systému centrálnych bánk sa už v súčasnosti stáva zber a sumarizácia ekonomických štatistických údajov pre Európsku centrálnu banku o národnom účte a platobnej bilancii Slovenskej republiky. Pritom významnú časť týchto údajov získava Národná banka Slovenska na základe devízovej ohlasovacej povinnosti, ktorú upravuje Devízový zákon. Navrhnutou úpravou §7 odseku10 zákona o Národnej banke Slovenska  (článkomII bodom3 návrhu) sa výslovne zabezpečuje previazanosť s článkom14 bodom14.2 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky. Navrhnutou úpravou §20 a §21 odsekov1 a2 zákona o Národnej banke Slovenska (článkomII bodmi6, 7 a 8 návrhu) sa povinnosť dodržiavať povinné minimálne rezervy zavádza (popri bankách) aj pre inštitúcie elektronických peňazí. Dôvodom je skutočnosť, že inštitúcie elektronických peňazí boli Smernicou Európskeho parlamentu a Rady EÚ č. 2000/28/ES zaradené medzi úverové inštitúcie, pričom všetkým úverovým inštitúciám (teda bankám a aj inštitúciám elektronických peňazí) je potrebné uložiť povinnosť dodržiavať povinné minimálne rezervy vzhľadom na požiadavky vyplývajúce z článku19 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky. Navrhnutou úpravou §21 odseku1 zákona o Národnej banke Slovenska sa zároveň upravujú nástroje využiteľné pri porušení povinnosti bánk a inštitúcií elektronických peňazí dodržiavať povinné minimálne rezervy tak, aby Národná banka Slovenska mohla využívať rovnaké nástroje, aké v tejto oblasti používa Európska centrálna banka na základe článku19 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky a na základe nariadenia Európskej centrálnej banky č.2818/98 (ECB/1998/15) o uplatňovaní minimálnych rezerv v znení nariadenia Európskej centrálnej banky č.690/2002 (ECB/2002/3). Zosúladenie okruhu povinných subjektov v oblasti povinných minimálnych rezerv a nástrojov používaných národnými centrálnymi bankami v oblasti povinných minimálnych rezerv je potrebné zabezpečiť vzhľadom na ustanovenia článku109 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a tiež článku14 bodu14.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky. Úpravou §34a odseku1 zákona o Národnej banke Slovenska (článkomII bodom11 návrhu) sa umožní operatívne získavanie štatistických informácií (napríklad jednorazovo potrebných štatistických informácií) na základe písomného vyžiadania Národnej banky Slovenska, čo plne korešponduje s článkom5 odsekmi5.1 a 5.2 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky. Úpravou §36 ods.2 písm.c) a doplnením §37a do zákona o Národnej banke Slovenska (článkomII bodmi13 a14 návrhu) sa zohľadňujú podnety Svetovej banky obsiahnuté v jej hodnotiacej správe k FSAP programu a zároveň sa prispieva k harmonizácii postupov a nástrojov využiteľných pri dohľade vykonávanom Národnou bankou Slovenska s technickými nástrojmi podľa aktuálnych Bazilejských princípov na účinný výkon bankového dohľadu (ktoré tvoria medzinárodné štandardy pre bankový dohľad), ako aj s postupmi a nástrojmi, ktoré podľa §18 a podľa §46 ods.1 písm.f) zákona č.96/2002Z.z. už využíva Úrad pre finančný trh pri dohľade nad finančným trhom. Harmonizáciou týchto postupov a nástrojov sa smeruje k postupnému dosiahnutiu funkčnej integrácie bankového dohľadu a dohľadu nad finančným trhom. Ustanovením §44 zákona o Národnej banke Slovenska (článkomII bodom18 návrhu) sa zveruje Národnej banke Slovenska obdobná úloha (vydávať Vestník Národnej banky Slovenska a zverejňovať v ňom zákonom vymedzené informácie), akú už má zverenú aj Úrad pre finančný trh (vydávať Vestník Úradu pre finančný trh) podľa §46 odseku1 písmenaf) zákona č.96/2002Z.z. o dohľade nad finančným trhom. Obsahom ustanovenia §44 zákona o Národnej banke Slovenska sa smeruje k harmonizácii postupov a nástrojov používaných pri dohľade vykonávanom Národnou bankou Slovenska a postupov a nástrojov používaných pri dohľade nad finančným trhom vykonávanom Úradom pre finančný trh, čím sa prispieva k postupnému dosiahnutiu funkčnej integrácie týchto dohľadov. Ustanovenie §44 zákona o Národnej banke Slovenska je zároveň v súlade s podnetmi Svetovej banky obsiahnutými v jej hodnotiacej správe k FSAP programu a taktiež korešponduje s technickými nástrojmi podľa aktuálnych Bazilejských princípov na účinný výkon bankového dohľadu (ktoré tvoria medzinárodné štandardy pre bankový dohľad) a podľa Smernice Európskeho parlamentu a Rady EÚ č.2000/12/ES o zakladaní a podnikaní úverových inštitúcií v znení Smernice Európskeho parlamentu a Rady EÚ č.2000/28/ES tzv. konsolidovaná banková smernica EÚ/ES. Pritom obsahom §44 je rešpektovaný aj článok109 v spojení s poslednou vetou článku110 bodu2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a tiež článok14 bod14.1 v spojení s poslednou vetou článku34 bodu34.2 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ktorý tvorí jednu z príloh Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (revidovanej v Maastrichte, Amsterdame a Nice). Ustanovením §45 zákona o Národnej banke Slovenska (článkomII bodom18 návrhu) sa upravuje ukladanie opatrení na odstránenie a nápravu protiprávneho stavu a ukladanie pokút za porušenie zákonom uloženej povinnosti poskytnúť informácie Národnej banke Slovenska alebo inej povinnosti uloženej zákonom o Národnej banke Slovenska. Ustanovením §45 zákona o Národnej banke Slovenska sa prispieva k tomu, aby Národná banka Slovenska mohla dôslednejšie zabezpečiť plnenie pôsobnosti a úloh podľa článku5 bodov5.1 a5.2 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky. Pritom je rešpektovaný článok109 v spojení s článkom110 bodom3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a tiež článok14 bod14.1 v spojení článkom34 bodom34.2 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky. V rámci článkuII bodov4, 5, 9 a 17 predloženého návrhu sa spresňujú ustanovenia §17e, §17g, §27 ods.1 a §42 zákona o Národnej banke Slovenska vzhľadom na požiadavky polície k §17e, vzhľadom na ďalšie skúsenosti z doterajšej praxe a tiež z dôvodu zmien, ktoré priniesol nový zákon o cenných papieroch a investičných službách zákon č.566/2001Z.z. v znení neskorších predpisov, napríklad z dôvodu zrušenia pojmu verejne „obchodovateľné cenné papiere“. Ostatné tri úpravy zákona o Národnej banke Slovenska (článokII body2, 10 a 15) majú iba legislatívnotechnický charakter a ide v nich o nové znenie viacerých poznámok pod čiarou, ktoré je potrebné aktualizovať kvôli novej legislatíve prijatej až po prijatí doteraz ostatnej novely zákona o Národnej banke Slovenska (teda po prijatí zákona č.149/2001Z.z.).

K čl. III

Vzhľadom na novú úpravu devízových licencií v novelizovanom §6 Devízového zákona (na obchodovanie s devízovými hodnotami v rozsahu nákupu peňažných prostriedkov v cudzej mene za slovenskú menu v hotovosti sa už vyžaduje devízová licencia, nie iba vyjadrenie Národnej banky Slovenska) je potrebné novelizovať aj živnostenský zákon (zákon č.455/1991Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov). Pritom sa predovšetkým upravuje príslušná časť prílohy č.3 živnostenského zákona o odborných predpokladoch na udelenie koncesnej listiny na zmenárenskú činnosť (na zmenáreň). Zároveň sa navrhuje doplnenie §3 odseku2 písmaa) živnostenského zákona, ktorým sa spomedzi živností vylučujú aj činnosti špecifických finančných inštitúcií (vykonávacích inštitúcií na prevody peňažných prostriedkov, sprostredkujúcich inštitúcií na prevody peňažných prostriedkov, vydavateľov elektronických platobných prostriedkov, prevádzkovateľov platobných systémov, poskytovateľov devízových peňažných služieb a vykonávateľov devízových bezhotovostných obchodov s peňažnými prostriedkami v cudzej mene). Časť činností týchto špecifických finančných inštitúcií osobitne reguluje Devízový zákon, ale väčšinu týchto činností osobitne reguluje (na základe právnych aktov EÚ/ES) nový zákon o platobnom styku (zákon č.510/2002Z.z.). Týmto doplnením §3 odseku2 písmaa) živnostenského zákona sa navrhuje vylúčiť spomedzi živností také špecifické finančné inštitúcie, ktoré sú plne porovnateľné s finančnými inštitúciami vylúčenými spomedzi živností už doterajším znením §3 ods.2 písm.a) živnostenského zákona. Spomedzi živností sa však nevylučuje činnosť zmenární, ktorá naďalej zostáva koncesovanou živnosťou s tým, že sa iba upravujú odborné predpoklady na udelenie koncesnej listiny na zmenárenskú činnosť (na zmenáreň).

K čl. IV

	Vzhľadom na rozsah a význam navrhovaných úprav Devízového zákona a v záujme prehľadnosti tohto zákona sa navrhuje splnomocňovacie ustanovenie na vydanie úplného znenia Devízového zákona. Zároveň sa vzhľadom na význam navrhovaných úprav zákona o Národnej banke Slovenska navrhuje aj splnomocňovacie ustanovenie na vydanie úplného znenia zákona o Národnej banke Slovenska, čím sa prispieva k zabezpečeniu prehľadnosti tohto zákona.

K čl. V

Nadobudnutie účinnosti predloženého návrhu zákona sa vzhľadom na obvyklú dĺžku legislatívneho procesu navrhuje na 1.január 2004 s výnimkou článkuI bodu28, ktorý má nadobudnúť účinnosť až dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy zo 16.4.2003 o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii (teda podľa všetkého 1.mája 2004). Spomenutým článkomI bodom28 sa upravuje §19a ods.2 písmenoa) bod2 Devízového zákona tak, že cudzozemcom - fyzickým osobám sa umožňuje nadobúdať poľnohospodársku pôdu ihneď po vzniku (nie až po troch rokoch od vzniku) členstva Slovenskej republiky v Európskej únii v prípadoch, ak sú zároveň splnené tri predpoklady, a to: cudzozemec je štátnym príslušníkom členského štátu Európskej únie, má na Slovensku zaregistrovaný prechodný pobyt a hospodári na nadobúdanej pôde aspoň tri roky.