Príloha č. 2
Opatrenia prijaté na rokovaní s podpredsedom vlády pre ekonomiku
konanom dňa 15. marca 2001

1.	Do konca marca odsúhlasiť výšku záväzkov lôžkových zariadení  voči ZSE, SSE, VSE, SPP, VaK k 28.2.2001 v časovej a vecnej štruktúre. 
Úloha bola splnená. 
MZ SR vyžiadalo informáciu o zadĺženosti k uvedenému dátumu od zdravotníckych zariadení a od príslušných dodávateľov energií. Výsledky sú uvedené v príslušných tabuľkách materiálu.
2.	Minister hospodárstva a pôdohospodárstva vyzvú podniky v ich rezortoch, aby sa zdržali exekúcií a neprerušovali dodávky až do vyriešenie problému. 
Úloha bola splnená. 
Podniky týchto dvoch rezortov boli vyzvané, aby do 28. apríla 2001 nepodnikali uvedené kroky. 
3.	Ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo zdravotníctva a ministerstvo financií      
urýchlene vyriešiť rozpory ohľadne nového exekučného poriadku a predložia ho vláde, tak aby mohol byť prijatý ešte na tejto schôdzi NR SR. 
Úloha bola nesplnená. 
Zákaz exekúcií bude predmetom novely Exekučného poriadku. Návrh nie je ministrom spravodlivosti predložený.
4.	Štátne dozory na MZ SR a MF SR pripravia do 10.4.2001 analýzu týkajúcu sa príjmov a výdavkov zdravotných poisťovní počas prvých troch mesiacov roku 2001. 
Úloha bola splnená. 
MZ SR analyzovalo finančné toky, ktoré predstavujú disponibilné zdroje na zdravotnú starostlivosť , a úhrady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť. Predmetom analýzy boli aj stavy na účtoch všetkých zdravotných poisťovní.
So záverom: Na poistnom a na prerozdeľovacom mecjanizme  v 1. štvrľroku 2001 zdravotné poisťovne získali o 1,11 mld. Sk viac ako v starom roku v rovnakom obdobíPri rozdeľovaní zdrojov zdravotné poisťovne oproti svojim rozpočtom výrazne preferovali platby za lieky (od 27% - 51%)na úkor ústavnej zdravotnej starostlivosti (v priemere 41%). Návrh nového cenového opatrenia by mal takýmto praktikám zabrániť.
5.	Do 15.4.2001 bude vláde predložený materiál s návrhom riešenia starých dlhov nemocníc a opatrení na zamedzenia vzniku nových dlhov. 
a) Riešenie starých dlhov
Na splnenie uvedenej úlohy je vypracovaný materiál “Stav záväzkov zdravotníckych zariadení s dôrazom na záväzky voči dodávateľom energií, Sociálnej poisťovni, Národnému úradu práce a dodávateľom liekov a zdravotníckych   pomôcok a návrh na ich riešenie”.
      b) Opatrenia na zamedzenie vzniku nových dlhov sú v prílohe.		
6.	Oddĺženie ako súčasť reformy zdravotníctva bude prediskutované na nasledujúcej PEM.

Opatrenia na kontrolu nárastu dlhov nemocníc
a kvantifikácia finančných dopadov

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky navrhuje na zabezpečenie kontroly nárastu dlhov nemocníc nasledovné opatrenia:

1.	Novela cenového opatrenia MF SR

V cenovom opatrení budú stanovené minimálne ceny za poskytnutú zdravotnú starostlivosť pre jednotlivé ústavné zdravotnícke zariadenia, na úrovni predpokladaných disponibilných zdrojov zdravotných poisťovní na úhradu zdravotnej starostlivosti v čiastke 1 750 mil. Sk mesačne.

Takéto riešenie poskytne zdravotným poisťovniam možnosť v závislosti od výšky disponibilných zdrojov uzatvoriť s vybratými ústavnými zdravotníckymi zariadeniami aj zmluvy na vyššie finančné objemy. Súčasne však umožní riaditeľom nemocníc stanoviť rozpočet pre ústavné zdravotnícke zariadenie a uskutočniť kroky potrebné na jeho dodržanie.

Podmienkou dosiahnutia optimálneho fungovania bude dodržiavanie stanovených minimálnych cien zo strany zdravotných poisťovní. V prípade, že poisťovňa nerealizuje do  zdravotníckeho zariadenia úhradu vo výške určenej minimálnej ceny a preukáže sa, že mala dostatočné zdroje aby tak urobila, ministerstvo zdravotníctva odporučí zdravotníckemu zariadeniu vymáhanie formou exekúcie.

2.	Dôsledná kontrola dodržiavania rozpočtov 
(stanovených zmluvne so zdravotnými poisťovňami väčšinou na úrovni minimálnej ceny určenej cenovým opatrením). Ministerstvo zdravotníctva bude vykonávať dôslednú kontrolu dodržiavania rozpočtov manažmentmi ústavných zdravotníckych zariadení, a to v mesačných intervaloch, ako aj uplatňovanie opatrení smerujúcich k ich dodržaniu. V prípade potreby prijme opatrenia na zabezpečenie zvýšenia osobnej zodpovednosti manažmentov. 

K v a n t i f i k á c i a    uplatenia opatrení 1 a 2:

Zavedenie minimálnej ceny pre lôžkové zdravotnícke zariadenia vo výške 1,75 mld. Sk/mes. (v súčasnosti sa skutočné náklady pohybujú na úrovní 2,16 mld. Sk/mes), umožní zdravotníckym zariadeniam prijať reálne záväzky voči dodávateľom – napr. platiť paušálne platby za energie, prijať splátkové kalendáre a pod. 

Toto umožní znížiť alebo výrazne obmedziť penalizácie, súdne rozhodnutia a exekúcie. Na základe skúseností z predchádzajúcich rokov výdavky na výkon súdnych rozhodnutí a exekúcií a na penalizácie predstavovali približne 1,5 mld. Sk ročne. Predpokladá sa 60 až 75 % zníženie týchto výdavkov, čo by predstavovalo zníženie nákladov nemocníc o 0,9 až 1,1 mld. Sk ročne.

3.        Zvýšenie efektivity poskytovania zdravotnej starostlivosti

a.	Úprava posteľového fondu, uzatváranie ošetrovacích jednotiek, prenájom a odpredaj uvoľnených priestorov. V roku 2001 sa plánuje ďalšie zníženie počtu akútnych postelí o 2700, následná redukcia akútneho posteľového fondu v roku 2002 bude viesť k celkovej redukcii fondu akútnych postelí o cca 5600. Úprava posteľového fondu bude mať za cieľ uzatvorenie celých ošetrovacích jednotiek, čím sa umožní súčasná úprava personálneho obsadenia a vo vhodných prípadoch aj prenájom, prípadne odpredaj uvoľnených objektov.
Ministerstvo zdravotníctva určí smerné čísla pre jednotlivé odbory formou počtu postelí na 1000 obyvateľov, so zohľadnením rovnomernej dostupnosti zdravotnej starostlivosti vo všetkých regiónoch Slovenska.
 
b.	Určenie smerných čísiel (štandardov) pre:
•	Priemerný ošetrovací čas v jednotlivých medicínskych odboroch. 
•	Využitie posteľového fondu, v chirurgických odboroch na 76%, v interných odboroch vo všeobecnosti 80%.
•	Sledovanie opakovaných hospitalizácií pacientov v priebehu 28 dní na zabránenie umelého skracovania priemerného ošetrovacieho času.
•	Sledovanie počtu hospitalizovaných z daného územia.
•	Sledovanie počtu jednodňových hospitalizácií.

Cieľom bude na jednej strane zabezpečiť optimálne vyžitie prevádzkovaných posteľových kapacít a na strane druhej zabezpečenie využívania ústavnej zdravotnej starostlivosti iba v odôvodnených prípadoch a rozvoj jednodňovej liečby, ktorá je jednoznačne nákladovo efektívnejšia.

c.	Úprava personálneho obsadenia ústavných zdravotníckych zariadení.
S využitím smerných čísiel pre personálne obsadenie bude upravený aj počet pracovníkov tak, aby zodpovedal požiadavkám upraveného posteľového fondu. 
Úpravy personálneho obsadenia môžu mať vplyv na zníženie osobných nákladov ústavných zdravotníckych zariadení. Ich súvislosť s úpravou posteľového fondu, ako aj nutnosť vyplatenia odstupného v prípade zrušenia pracovného pomeru z organizačných dôvodov, však odsúvajú efekt týchto opatrení až na druhý polrok roku 2001.
Treba poznamenať, že uplatnenie tohto opatrenia bude mať vplyv na zamestnanosť. V niektorých regiónoch sú ústavné zdravotnícke zariadenia jedným z hlavných zamestnávateľov.

d.	Dôsledné dodržiavanie liekových formulárov nemocníc, ktorým sa  zabezpečí používanie štandardných nákladovo efektívnych terapeutických protokolov v čo najširšom rozsahu.

e.	Kontrola opodstatnenosti využívania vyšetrení spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek. Od 1.2.2001 ministerstvo zdravotníctva uplatnilo nové dátové rozhrania na sledovanie indikácií vyšetrení spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek, ktoré umožňuje kontrolu nákladov na vyšetrenia SVaLZ adresne na jednotlivé subjekty a ich vyhodnotenie štandardnými štatistickými metódami. Predpokladá sa, že toto adresné vyhodnocovanie a v prípade potreby uplatnenie sankčných opatrení prinesie zvýšenie nákladovej efektívnosti diagnostiky.  

K v a n t i f i k á c i a   uplatenia opatrenia 3:

	Najvýraznejší efekt na zníženie nákladov  sa očakáva od úpravy posteľového fondu nemocníc, spojenej s úpravou personálneho obsadenia. 

V súčasnosti pripadá v lôžkových zdravotníckych zariadeniach na 100 lôžok 101,87 zamestnancov, z toho 14,03 lekárov, 50,18 zdravotných sestier a 18,83 ostatného personálu.  

Priemerné náklady na jedno lôžko predstavujú 969,4 Sk/deň 
(29 082,4 Sk/mes., respektíve 348 990 Sk/rok) z toho: 
- na mzdy 412,1 Sk/deň (12 361,6 Sk/mes., resp. 148 338,7 Sk/rok) 
- na lieky a ŠZM 200,7 Sk/deň (6 020,9 Sk/mes., resp. 72 251,2 Sk/rok)
- ostatné náklady 356,7 Sk/deň (10 700,0 Sk/nes., resp. 128 400,1 Sk/rok)

Redukciou 2 700 lôžok v r. 2 001 sa dá očakávať zníženie počtu zamestnancov o 825,1 prepočítaných osôb (absolútne 1833), z toho:
-	113,6 lekárov (resp. 252,5 absolútne),
-	406,43 zdravotných sestier (resp. 903,2 absolútne) a 
-	152,5 ostatných pracovníkov (339,0 absolútne).

Redukciou ďalších 2 900 lôžok v r.2002 sa predpokladá ďalšie  zníženie  pracovníkov  o        2 067,9 prepočítaných osôb (2 584,8 absolútne), z toho: 
-	284,7 lekárov (resp. 355,9 absolútne),
-	1 018,6 zdravotných sestier (resp.1 273,2 absolútne) a
-	382,3 ostatných pracovníkov (resp. 477,8 absolútne).

SPOLU dôjde k redukcii za r. 2001 a 2002  o 2 893 prepočítaných osôb a 4 418,4 absolútne.

Časť týchto zamestnancov sa presunie do ambulantnej sféry a časť do sociálnych služieb – vytvorením sociálnych lôžok, takže reálne očakávame pokles zamestnancov lôžkových zariadení o 3 500 až 3 600 pracovníkov   (poznámka: v r. 2000 pracovalo v lôžkových oddeleniach lôžkových zdravotníckych zariadení celkom 42 076 pracovníkov, z toho 5 794 lekárov a 20 726 zdravotných sestier). 

Z titulu zníženia počtu lôžok možno celkove očakávať tieto úspory:
v r. 2001    329,8 mil.Sk (pri neodpočítanom odstupnom)
v r. 2002 1 549,5 mil.Sk (pri neodpočítanom odstupnom)
v r. 2003 1 954,3 mil.Sk

Zníženie nákladov v r. 2001 z titulu úpravy počtu zamestnancov bude skreslené, z dôvodu vyplatenia odstupného. Pri dosiahnutom hrubom zárobku 12 135,3 Sk v r. 2000 u pracovníkov lôžkových oddelení lôžkových zdravotníckych zariadení a za predpokladu jeho vyplatenia cca 70% odchádzajúcim osobám (sú zohľadnené presuny do ambulantnej sféry, sociálnej sféry, prirodzené úbytky – dôchodky, úmrtia...), treba počítať s vyplatením odstupného (vrátane daní a odvodov do fondov) v r. 2001    77,85 mil. Sk a v r. 2002  109,78 mil. Sk

Reálne predpokladané zníženie nákladov potom predstavuje 252 mil.Sk v r. 2001, 1,04 mld. Sk v r.2002 a 1,95 mld. Sk v r. 2003. 

    Prehľad finančných dopadov vyplývajúcich z uplatnenia opatrení 3

 Ukazovateľ
 	r.2001	r.2002	r.2003	SPOLU	
 Redukcia lôžok - počet	2 700	2 900	0	 	
zníž.počtu zamestnancov	prepočítaný počet	825,1	1 833,0	0	2 658,1	
	absolútny počet	2 067,9	2 584,8	0	4 652,7	
z toho	lekárov-prepoč.	113,6	284,7	 	398,3	
	lekárov-absol.	252,5	355,9	 	608,4	
	zdrav.sestier-prepoč.	406,4	1 018,6	 	1425	
	zdrav.sestier-absol.	903,2	1 273,2	 	2 176,4	
	ostatní prac.-prepoč.	152,5	382,3	 	534,8	
	ostatní prac.-absol.	339,0	477,8	 	816,8	
Celkové zníženie nákladov (mil.Sk)	329,8	1 549,5	1 954,3	3 833,6	
Náklady na odstupné (mil.Sk)	77,9	109,8	0	187,7	
Konečné zníženie nákladov (mil.Sk)	251,9	1 439,7	1 954,3	3 645,9	

4.      Zúženie rozsahu zdravotnej starostlivosti poskytovanej zo zdrojov  základného zdravotného poistenia 

Tento krok je viazaný na legislatívne zavedenie doplnkového poistenia a pripoistenia  novelou zákona NR SR č. 273/1994 Z.z. o zdravotnom poistení.... v znení neskorších predpisov, ako aj prijatie novely zákona NR SR č. 98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov.

Rozsah disponibilných zdrojov základného zdravotného poistenia dnes neumožňuje finančne pokryť celé spektrum poskytovanej zdravotnej starostlivosti. Najmä nárast nákladov na lieky vedie k nutnosti obmedzovať výdavky zdravotných poisťovní v ostatných oblastiach, vrátane výdavkov na ústavnú zdravotnú starostlivosť. 

Súčasné zvýšenie zdrojov zdravotných poisťovní preto zatiaľ neviedlo k zvýšeniu zdrojov určených na úhradu ústavnej zdravotnej starostlivosti. Naopak s cieľom pokryť výdavky na lieky, bola snaha znížiť výdavky na ústavnú zdravotnú starostlivosť pod doterajšiu úroveň, čoho dôsledkom je ďalší nárast dlhov nemocníc v posledných mesiacoch.

V krajinách EÚ je ročný nárast nákladov na lieky v rozsahu 8-12% obvyklý, a teda možno predpokladať, že nárast výdavkov na lieky v Slovenskej republike bude minimálne kopírovať tento vývoj. Tento nárast nebude možné trvale pokrývať znižovaním výdavkov na ústavnú zdravotnú starostlivosť v rámci disponibilných prostriedkov zo základného zdravotného poistenia.

Ministerstvo zdravotníctva preto v súčasnosti pracuje na novele zákona NR SR č. 98/ 1995 Z.z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov, s cieľom rozšíriť rozsah zdravotnej starostlivosti, ktorá nebude hradená zo základného zdravotného poistenia, prípadne bude iba čiastočne hradená. Ide najmä o  zmenu rozsahu stomatologickej starostlivosti a kúpeľnej starostlivosti hradenej z prostriedkov základného zdravotného poistenia a o vyradenie vytypovaných skupín liekov (ktoré nie sú nevyhnuté k poskytnutiu základnej zdravotnej starostlivosti) z úhrady z prostriedkov základného zdravotného poistenia. 

K v a n t i f i k á c i a    uplatnenia opatrenia 4:

Znížením rozsahu základnej zdravotnej starostlivosti sa predpokladá zníženie výdavkov zdravotných poisťovní z prostriedkov základného zdravotného poistenia na poskytovanú zdravotnú starostlivosť vo výške cca 2,2 mld. Sk ročne. 

Efekt tohto kľúčového opatrenia je možné predpokladať, pri optimálnom legislatívnom procese, na začiatku roku 2002.

5.      Urýchlenie predaja prebytočného majetku

V procese transformácie ústavných zdravotníckych zariadení v rokoch 1999 a 2000 došlo k zníženiu posteľového fondu o 3000 postelí, čím došlo aj k uvoľneniu niekoľkých desiatok budov, z ktorých odpredaja alebo prenájmu sa očakával ekonomický prínos približne 800 mil. Sk. Uvoľnenie ďalších budov sa očakáva redukciou posteľového fondu v tomto a nasledujúcom roku. 

V súčasnosti je výrazne limitovaný odpredaj prebytočného majetku za účelom použitia na komerčné aktivity vzhľadom na doposiaľ zákonom požadované zabezpečenie 100 % zvýšenie ceny v takýchto prípadoch. Keďže takto vypočítaná cena sa záujemcom javí ako neprimeraná, prebytočný majetok sa naďalej spravuje na náklady rezortu zdravotníctva, čo sa negatívne premieta do nákladov konkrétneho zdravotníckeho zariadenia.

Realizácia predaja prebytočného majetku preto vyžaduje legislatívnu úpravu umožňujúcu odpredaj nevyužívaného majetku zdravotníckych zariadení za cenu stanovenú odhadcom, aj v prípade využívania na iné ako zdravotnícke alebo sociálne účely. Takáto zmena je obsiahnutá v pripravenej novele zákona č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov.

K v a n t i f i k á c i a    akcelerácie zdrojov zavedením opatrenia 5:

Zavedením tohto opatrenia sa očakáva jednorazová akcelerácia zdrojov na poskytovanie zdravotnej starostlivosti plynúcich z odpredaja prebytočného majetku v objeme cca 250 mil. Sk, ktoré tiež môžu byť použité na zníženie dlhov nemocníc.

6.    Opatrenia v oblasti liekovej politiky
        Ročne vydať minimálne 12 Metodických listov so štandardnými terapeutickými postupmi a uplatniť ich v praxi.
Plnenie: 
Je vydaných 10 Metodických listov upravujúcich odporúčanú liečbu najčastejších a ekonomicky nákladných vyšetrení.

      Financovanie primárnej a sekundárnej zdravotnej starostlivosti modifikovať v závislosti na ekonomicky efektívnom predpisovaní liekov kontinuálne vyhodnocovanom zdravotnými poisťovňami.
Plnenie:
Na základe dohody s Asociáciou súkromných lekárov SR VšZP od júna 2001pristúpila na tzv. dobrovoľnú účelnú farmakoterapiu. Ak lekár udrží alebo zníži sumu predpísaných liekov v Sk za mesiac až do 5% zvýši sa cena kapitácie praktického lekára pre dospelých, praktického lekára pre deti a dorast ( v každej vekovej skupene), dorastového lekára a gynekológa o 5% a cena bodu špecialistu o 10%. Ak spomenutí lekári znížia sumy predpísaných liekov v Sk za mesiac o viac ako 5% zvýši sa cena kapitácie o 10% a cena bodu špecialistu o 20%.
Podľa informácií Asociácie súkromných lekárov SR sa uvedené zmluvy už podpisujú.

     Vypracovať kategorizáciu liekov a zdravotníckych pomôcok
Plnenie:
Kategorizácia je pripravená a bude predložená na rokovanie vlády SR do 5.6.2001

K v a n t i f i k á c i a opatrenia č.6

     Úlohou uvedeného optrenia je nezvyšovať výdavky na lieky predpisované na recepty oproti roku 2000 viac ako o 500 mil. Sk, čím bude zabezpečený dostatok zdrojov na ústavnú a ambulantnú zdravotnú starostlivosť.

S ú h r n 

Zhodnotenie uplatenia vymenovaných opatrení obsahuje nasledovná tabuľka:

Súhrnné vyčíslenie dopadov uplatnenia opatrení na zníženie dlhov nemocníc
      v mld Sk

Ukazovateľ 
	r.2001	r.2002	r.2003	Zníženie nákladov
SPOLU	

Predpokladané dôsledky 
uplatnenia opatrení 1 a 2 mld. Sk	0,8-1,1	0,8-1,1	0,8-1,1	2,4-3,3	

Predpokladané dôsledky
uplatnenia opatrenia 3 v mld. Sk	0,3	1,4	1,9	3,6	

Predpokladané dôsledky
 uplatnenia opatrenia 4 v mld. Sk	-	2,2	2,2	4,4	

Predpokladané dôsledky
 uplatnenia opatrenia 5 v mld. Sk	0,1	0,1	0,05	0,25	

SPOLU	1,2-1,5	4,5-4,8	4,95-5,25	10,65-11,55	

V súvislosti s vyčísľovaním dopadu prijatých opatrení je potrebné zohľadniť pripravované plošné zvýšenie tarifných platov zdravotníckych pracovníkov, ktoré predstavuje v závislosti od termínu uplatenia opatrenia v praxi zvýšenie nákladov štátnych zdravotníckych zariadení až do výšky 3,4 mld. Sk ročne. Dosiahnutie vyrovnanej bilancie hospodárenia systému ústavnej zdravotnej starostlivosti však možno očakávať len za podmienky, že inflácia v r. 2001 a 2002 neprekročí hranicu 10% (v r.2000 dosiahla 12%).