III.
 
Správa
o stave plnenia vládou prijatých opatrení na úseku ochrany pred požiarmi a záchranných činností s návrhom súvisiacich opatrení

Úvod 

	Celospoločenská závažnosť požiarnobezpečnostnej problematiky vyžaduje, aby sa otázkami ochrany pred požiarmi a záchranných činností pravidelne zaoberala i vláda Slovenskej republiky. Okrem uznesení vlády prijatých od roku 1997, ktorých plnenie je vyhodnotené v tejto správe, vláda sa problematikou ochrany pred požiarmi komplexne zaoberala aj v rokoch 1990, 1992, 1994 a 1996. Z prijatých uznesení k prerokúvaným správam vyplynuli opatrenia nielen pre oblasť výkonu štátnej správy, osobitne štátneho požiarneho dozoru, ale aj pre zásahovú činnosť jednotiek vtedajšieho Zboru požiarnej ochrany, najmä ich materiálno–technické a priestorové vybavenie i personálne obsadenie. Vládou prijaté opatrenia mali riešiť zhoršujúcu sa situáciu v tejto oblasti tak, aby sa pozastavilo znižovanie úrovne technického vybavenia týchto jednotiek. Uvedené zámery však neboli naplnené ani v jednom roku, keďže ich realizácia z hľadiska finančného zabezpečenia predstavovala v priemere ročne len 15 % zpôvodne stanoveného ročného objemu. Takýmto postupom nebolo možné zabezpečiť obnovu základnej zásahovej a špeciálnej techniky a vytvoriť potrebné technické podmienky na rozvoj nových záchranných činností vrátane vybavenia na zásahy v prípade mimoriadnych situácií. 

	Predkladaný materiál informuje vládu o tom, že aj opatrenia, ktoré pre túto oblasť prijala v rokoch 1997 až 2002, boli realizované len na minimálnej úrovni, obdobne ako to bolo v predchádzajúcich rokoch. Správa preto konkretizuje návrh niektorých súvisiacich opatrení na zlepšenie situácie v uvedených i ďalších oblastiach.

Situácia v požiarovosti

	Stav vo vývoji požiarovosti možno považovať za určujúce kritérium pri hodnotení celkovej požiarnobezpečnostnej situácie. V predchádzajúcich desiatich rokoch vzniklo na Slovensku 97 074 požiarov, ktorými boli spôsobené priame materiálne škody v sume 5,5 mld. Sk. O život prišlo 547 osôb a 1 715 utrpelo rôzne zranenia. Zásahmi hasičských jednotiek boli zachránené hodnoty bezprostredne ohrozené požiarmi v sume 28,6 mld. Sk (značné hodnoty boli zachránené aj pri dopravných nehodách, ekologických haváriách a živelných pohromách). Najvyšší počet požiarov (13 472) bol zaznamenaný v roku 1998 a najvyššie priame škody v roku 2000, keď ich výška presiahla miliardovú hodnotu. Ovplyvnil ju najmä požiar lesného porastu v katastri  obce   Hrabušice  v   okrese   Spišská  Nová  Ves  s  materiálnou škodou vo výške 336,1 mil. Sk. 
	
Pri porovnávaní vývoja požiarovosti od roku 1993 najhoršia situácia bola v rokoch 1998 až 2002, kedy vzniklo 56 052 požiarov, čo s predchádzajúcim porovnateľným obdobím znamená nárast o  36,6 % prípadov. Priame materiálne škody boli vyčíslené na 2,9 mld. Sk, čo predstavuje nárast o  14,9 %. V týchto škodách nie sú zahrnuté následné škody súvisiace napr. s obnovou poškodených objektov a technologických zariadení. 

	V rámci sledovaných príčin vzniku požiarov dominuje nedbalosť a neopatrnosť ľudí. Najčastejšie sa prejavuje pri požiaroch, ktoré každoročne vznikajú nezodpovedným zakladaním ohňov  v prírode, vypaľovaním trávy a suchých porastov, ako aj na skládkach rôznych odpadov. Z dôvodu nedbalosti a neopatrnosti ľudí vzniklo v rokoch 1993 až 1997 spolu 12 631 požiarov a v ďalších piatich rokoch ich počet vzrástol až na 23 563. Najvyššia požiarovosť pretrváva v poľnohospodárstve, nasleduje bytové hospodárstvo, lesníctvo a doprava.  Podrobnejšie údaje o počte požiarov, uchránených hodnotách a počte usmrtených a zranených osôb od roku 1993 obsahuje príloha č. 1. Vývoj požiarovosti podľa najčastejších príčin vzniku požiarov v rokoch 1998 až 2002 je uvedený v prílohe č. 2  a podľa odvetví s najväčším počtom požiarov je v prílohe č. 3.  V prílohe č. 4  je uvedený prehľad požiarov  s najvyššími škodami v rokoch 1993 až 2002. 

Výkon štátnej správy a súvisiace poznatky

	Ústredné riadenie štátnej správy na úseku ochrany pred požiarmi patrí do pôsobnosti ministerstva vnútra. V podmienkach krajov a okresov štátnu správu vrátane štátneho požiarneho dozoru vykonávajú krajské riaditeľstvá a okresné riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru. Štátny požiarny dozor je vykonávaný v objektoch s osobitným hospodárskym a spoločenským významom, ako aj v objektoch právnických osôb a podnikajúcich fyzických osôb, ktoré vlastnia alebo spravujú objekty s miestami so zvýšeným nebezpečenstvom vzniku požiaru alebo sa v nich vykonávajú činnosti s takýmto zvýšeným nebezpečenstvom a v objektoch občianskej výstavby, v ktorých sa sústreďuje väčší počet osôb. 
	
Pri 24 239 protipožiarnych kontrolách na dodržiavanie povinností vyplývajúcich z príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov bolo v rokoch 2001 a 2002 zistených až 177 925 rôznych požiarnych nedostatkov. Nedostatky organizačného charakteru spočívali hlavne v tom, že dokumentácia ochrany pred požiarmi nebola spracovaná, vedená a aktualizovaná v súlade so skutkovým stavom, preventívne protipožiarne prehliadky, ako aj školenie a odborná príprava zamestnancov z problematiky ochrany pred požiarmi neboli vykonávané v určených termínoch. Všetky právnické osoby a podnikajúce fyzické osoby sú povinné zabezpečovať protipožiarne prehliadky odborne spôsobilými osobami (technikmi požiarnej ochrany alebo špecialistami požiarnej ochrany) a v určených lehotách odstraňovať zistené nedostatky. V mnohých prípadoch nie je venovaná plneniu týchto úloh potrebná pozornosť. 

Z poznatkov orgánov štátneho požiarneho dozoru tiež vyplýva, že približne 60 % všetkých zistených nedostatkov sú nedostatky technického charakteru, najmä pokiaľ ide o prostriedky a zariadenia na ochranu pred požiarmi, skladovanie a manipuláciu s pevnými horľavými látkami, horľavými kvapalinami a horiacimi a horenie podporujúcimi plynmi, ako aj nedostatky súvisiace so stavebným riešením objektov z hľadiska ich protipožiarnej bezpečnosti.

Za neplnenie povinností podľa zákona o ochrane pred požiarmi a nadväzných všeobecne záväzných právnych predpisov bolo v uvedenom období uložených 582 pokút v celkovej sume 4,1 mil. Sk. Formou priestupkov bolo riešených 907 prípadov a pre bezprostredné nebezpečenstvo vzniku požiaru bolo zastavených 44 prevádzok a 271 vecí vylúčených z používania. Právnickým osobám a podnikajúcim fyzickým osobám bolo vydaných 4 798 rozhodnutí o uložení povinností, ktoré sa týkali najmä spaľovania horľavých látok na otvorenom priestranstve a súhlasu s nevypracovaním požiarnych evakuačných plánov.

Dôležitou činnosťou v rámci štátneho požiarneho dozoru je posudzovanie stavieb z  hľadiska ich  protipožiarnej  bezpečnosti. Z celkového počtu 38 336 vyjadrení k územnému a stavebnému konaniu bolo v 3 684 nesúhlasných stanoviskách konkretizovaných 10 132 závažných nedostatkov týkajúcich sa najmä nesprávneho riešenia chránených únikových ciest, prekročenia stanovených rozmerov požiarnych úsekov vrátane odstupových vzdialeností. 

Osobitná pozornosť v rámci výkonu štátneho požiarneho dozoru je venovaná  ochrane lesov pred požiarmi. Nové úlohy vyplynuli aj z bodu C. 6 uznesenia vlády č. 47 i súvisiaceho uznesenia Národnej rady SR č. 1 277 z roku 2001, ktoré boli prijaté po rozsiahlom a zložitom lesnom požiari v Národnom parku Slovenský raj. Ministerstvami pôdohospodárstva a vnútra boli v spoločne vydaných pokynoch riešené otázky zabezpečenia leteckého monitorovania a hasenia lesných požiarov, ako aj určenie potrebného množstva protipožiarneho náradia na hasenie lesných požiarov v podmienkach vlastníkov lesných pozemkov. Napriek uvedeným i ďalším opatreniam sú však i naďalej zisťované v rámci štátneho požiarneho dozoru viaceré nedostatky týkajúce sa napr. vodných zdrojov a prístupových zásahových ciest, nezabezpečení vhodného systému spojenia medzi kontrolnými hliadkami a ohlasovňou požiaru, zatarasovaní a neprístupnosti komunikácií do priestorov lesných porastov často aj z dôvodu prechodu vlastníckych práv zo štátu na rôzne iné formy vlastníckych vzťahov so snahou chrániť si takto svoj majetok, ako aj v nedostatočnom vybavení potrebným protipožiarnym náradím.

Z  uvedených údajov o požiarovosti tiež vyplýva, že zvýšenú pozornosť treba venovať aj odvetviu poľnohospodárstva, osobitne počas zvýšeného nebezpečenstva vzniku požiarov pred zberom, počas zberu i pri pozberovej úprave úrody z dôvodu, že medzi najčastejšie požiare počas žatevného obdobia i naďalej patria požiare obilia na koreni, požiare slamy na riadkoch, strniskách,  v stohoch a osobitne spaľovanie zvyškov slamy a vypaľovanie suchých porastov. Pri vykonávaní kontrolnej činnosti v rámci štátneho požiarneho dozoru medzi najčastejšie zisťované nedostatky v odvetví poľnohospodárstva patrí neudržiavanie strojov a zariadení v dobrom technickom stave, ich zastaranosť, nevykonávanie čistenia priestorov stavieb, neudržiavanie zdrojov vody na hasenie požiarov v prevádzkyschopnom stave a nedostatok hasiacich prístrojov.

Ďalšími problémovými oblasťami z hľadiska plnenia stanovených úloh na úseku ochrany pred požiarmi sú odvetvia školstva a zdravotníctva. Z dôvodov často uvádzaného nedostatku finančných prostriedkov nie sú zabezpečované a vykonávané viaceré základné úlohy podľa príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov (vykonávanie pravidelných kontrol a prehliadok, údržba a v prípade potreby opravy požiarno-technických zariadení, zabezpečovanie zdrojov vody na hasenie požiarov a pod.).

Prehľad  o  činnosti  v rámci  štátneho požiarneho dozoru v rokoch 2001 a 2002 obsahuje príloha č. 5. Vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú požiarovosť je potrebné aj v ďalšom období zabezpečiť, aby orgány štátnej správy vykonávajúce štátny požiarny dozor pokračovali v dôslednom uplatňovaní svojej pôsobnosti a ešte nekompromisnejšie využívali zákonom dané kompetencie pri uplatňovaní postihu za závažné alebo opakované porušovanie predpisov o ochrane pred požiarmi. 

Výkon štátnej správy je zverený aj obciam, najmä vo vzťahu k občanom a podnikajúcim fyzickým osobám vykonávajúcim podnikateľskú činnosť v malých prevádzkach. Preto je potrebné aj zo strany obcí pokračovať vo vykonávaní pravidelných preventívnych protipožiarnych kontrol vo všetkých subjektoch, v ktorých nie je vykonávaný štátny požiarny dozor a súčasne zvýšiť aj odbornú úroveň týchto kontrol. Takmer vôbec nevyužívajú inštitút vylúčenia veci z používania a nepredkladajú podnety na začatie priestupkového konania u tých fyzických osôb, ktoré porušili povinnosti vyplývajúce z predpisov o ochrane pred požiarmi (napr. pri vypaľovaní suchej trávy a suchých porastov). Pri týchto i ďalších činnostiach by obce mali viac využívať aj metodickú pomoc poskytovanú orgánmi štátneho požiarneho dozoru najmä pri aplikácii predpisov o ochrane pred požiarmi.

Pokračovať treba aj v rozvíjaní preventívno-výchovného pôsobenia v oblasti ochrany pred požiarmi. V rokoch 1998 až 2002 boli v podmienkach rezortu ministerstva vnútra plnené súvisiace úlohy v rámci Programu prevencie kriminality. V podmienkach Hasičského a záchranného zboru boli pripravené a vydané rôzne propagačno-výchovné a osvetové materiály zamerané na predchádzanie vzniku požiarov, prehĺbila sa spolupráca s masmédiami na centrálnej i miestnej úrovni, zvyšuje sa záujem občanov aj o účasť na preventívno-výchovných podujatiach organizovaných zložkami Hasičského a záchranného zboru. Aj pripravovaná Aktualizácia Stratégie prevencie kriminality na roky 2003 až 2006 vytvára predpoklady na intenzívnejšie rozvíjanie tejto činnosti nielen v podmienkach Hasičského a záchranného zboru, ale aj na prehlbovanie spolupráce s útvarmi Policajného zboru, orgánmi miestnej štátnej správy i samosprávy, školami, masmédiami a občianskymi združeniami a osobitne s Dobrovoľnou požiarnou ochranou SR. 

Aj pri výkone štátneho požiarneho dozoru je možné aktívne preventívno-výchovne pôsobiť najmä na zvyšovanie odbornej úrovne právnických osôb a podnikajúcich fyzických osôb pri riešení protipožiarnej bezpečnosti stavebných objektov, zabezpečovaní prevádzkyschopnosti požiarnotechnických zariadení, pri skladovaní a manipulácii s horľavými látkami, pri inštalácii a umiestňovaní vykurovacích telies vrátane poradenskej činnosti občanom. Nekompromisne využívať aj právomoc represívneho charakteru a v  záujme bezprostredného preventívneho pôsobenia rýchle a fundovane vybavovať súvisiacu agendu, pričom dôsledne uplatňovať princíp legality pri ukladaní vyplývajúcich sankcií. 

V uvedenej oblasti by mohli aj nové formy poistenia zásadným spôsobom ovplyvniť úroveň ochrany osôb a majetku pred požiarmi. Stále sa však nedarí zvýšiť zainteresovanosť jednotlivých poisťovní, resp. poisťovacích subjektov na realizácii preventívno-výchovných programov v oblasti ochrany pred požiarmi vrátane poskytovania finančných príspevkov na súvisiace aktivity. Obdobne aj pokiaľ ide o  Slovenskú televíziu a Slovenský rozhlas javí sa potreba pokračovať vo vytváraní podmienok, aby v pravidelných najmä publicistických reláciách bola venovaná systematická pozornosť aj otázkam ochrany pred požiarmi s cieľom aktívneho pôsobenia na široké vrstvy obyvateľstva.

	Z uznesenia vlády č. 697/1999 vyplynula v tejto oblasti úloha aj pre ministerstvo školstva, aby problematika preventívno-výchovného pôsobenia bola postupne zaraďovaná do výchovno-vzdelávacieho procesu najmä na základných a stredných školách. Z poskytnutých hodnotiacich podkladov vyplýva, že uvedené ministerstvo danú problematiku zapracovalo do príslušných metodických materiálov pre základné školy najmä v rámci učebných osnov s problematikou BOZP a v učive Ochrana človeka a prírody. Obdobne aj na stredných školách bolo preventívno-výchovné pôsobenie v oblasti výchovy pred požiarmi priebežne zaraďované nielen v učive Ochrana človeka a prírody, ale aj v predmetoch fyzika, chémia, biológia, náuka o spoločnosti i ďalších a tiež v rámci účelových cvičení v prvom a druhom ročníku a samostatného praktického kurzu v treťom ročníku. Ministerstvo školstva uviedlo, že aj v ďalších rokoch bude zapracúvať nové predpisy a vyplývajúce opatrenia do učebných osnov a učebných plánov, ako aj do projektu vzdelávania zamestnancov rezortu školstva v oblasti  ochrany pred požiarmi. 

V rámci prístupového procesu Slovenskej republiky k Európskej únii boli plnené aj úlohy vyplývajúce z Národného programu prispôsobovania právnych predpisov Slovenskej republiky k právu EÚ/ES. V rámci tohto programu bolo od rok 1995 spracovaných 12 všeobecne záväzných predpisov s technickým obsahom, ktoré ministerstvo vnútra vydalo formou vyhlášok. Pripravované sú návrhy ďalších vyhlášok, ktorými sa upraví zabezpečenie stavieb vodou na hasenie požiarov, zásady požiarnej bezpečnosti pre  montáž a inštaláciu elektrických zariadení, ako aj vlastnosti a požiadavky prevádzkovania  a vykonávania kontroly stabilných hasiacich zariadení na CO2. 

Proces prípravy a vydávania nových predpisov prebieha aj Európskej únii. V ostatom období boli prijaté nové technické predpisy, na základe ktorých bude potrebné novelizovať aj niektoré ustanovenia našich technických predpisov najmä v súvislosti s ustanoveniami článkov 28 až 29 Zmluvy o Európskom spoločenstve tak, aby bola splnená základná podmienka fungovania slobodného pohyb tovaru medzi členskými štátmi. Ide najmä o predpisy upravujúce požiadavky v oblasti požiarnej bezpečnosti pri výstavbe a užívaní prevádzkarní a iných priestorov, v ktorých sa vykonáva povrchová úprava výrobkov náterovými hmotami (vyhláška MV SR č. 138/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov), predpisy, ktoré upravujú technické podmienky a požiadavky požiarnej bezpečnosti pri inštalácii a prevádzkovaní plynových spotrebičov a pri výstavbe a užívaní komínov (vyhláška MV SR č 84/1997 Z. z.), predpisy, ktorými sa ustanovujú zásady protipožiarnej bezpečnosti pri manipulácii a skladovaní horľavých kvapalín (vyhláška MV SR č. 86/1999 Z. z.) a predpisy ustanovujúce technické požiadavky na požiarnu bezpečnosť pri výstavbe a pri užívaní stavieb (vyhláška MV SR č. 288/2000 Z. z.).

Zásahová činnosť hasičských jednotiek 

	Nadobudnutím účinnosti zákona č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarmi a zákona č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore došlo od apríla 2002 aj k niektorým zmenám v štruktúre (druhoch) hasičských jednotiek, ich názvoch, postupe ich zriaďovania i v ďalších oblastiach. Za významnú treba považovať aj novelu zákona č. 315/2001 Z. z. (zákon č. 438/2002 Z. z.), podľa ktorého sa vojenské záchranné útvary civilnej ochrany v Malackách, Žiline a Humennom a  Mestský hasičský a  záchranný  zbor hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy stali od 1. januára 2003 súčasťou Hasičského a záchranného zboru. Tým sa značne rozšírili úlohy, ktoré je Hasičský a záchranný zbor schopný plniť svojimi silami a prostriedkami. Terajšie i predchádzajúce názvy hasičských jednotiek sú uvedené vo vysvetlivkách v prílohe č. 6, ktorá obsahuje prehľad o výjazdoch hasičských jednotiek v rokoch 1998 až 2002.
	
Zásahová činnosť hasičských jednotiek na zdolávanie požiarov a vykonávanie záchranných prác pri povodniach, rôznych haváriách, dopravných nehodách a pri iných mimoriadnych udalostiach má každoročne stúpajúcu tendenciu. Záchranná činnosť spočíva predovšetkým na Hasičskom a záchrannom zbore, ktorého zásahové zložky vykonali v rokoch 1998 až 2002 spolu 142 896 výjazdov, čo z celkového počtu 194 099 výjazdov tvorí približne 73,0 %. Napr. v roku 2002 uskutočnili 31 461 výjazdov, čo  je  o 5 625 viac, ako v predchádzajúcom roku. Možno očakávať, že takýto trend bude pokračovať aj v nasledujúcich rokoch, najmä pokiaľ ide o  špeciálne záchranné činnosti (lezecká a potápačská záchranná činnosť, letecká hasičská záchranná služba, záchranné práce pri dopravných nehodách, povodniach a pod).

	Z údajov uvedených v prílohe č. 7 je zrejmé, že počet výjazdov k požiarom tvorí 36 % z celkového počtu výjazdov. Zvyšuje sa počet výjazdov k tzv. technickým zásahom, v posledných rokoch približne o 2 000 ročne. Osobitne od roku 1999 narastá počet výjazdov k dopravným nehodám. V uvedenom roku príslušníci Hasičského a záchranného zboru poskytovali pomoc pri 5 805 dopravných nehodách. V roku 2002 sa počet takýchto zásahov zvýšil o 4 192 prípadov (72 %). Príslušníci Hasičského a záchranného zboru túto činnosť vykonávajú komplexne, a to od vyslobodenia postihnutých osôb, likvidácie požiaru dopravného prostriedku, poskytnutia predlekárskej pomoci až po opatrenia na ochranu životného prostredia a urýchlené uvoľnenie komunikácie. Zdravotnícku  pomoc poskytli 2 018 zraneným osobám a  v 6 862 prípadoch poskytovali rôznu inú pomoc v tiesni, okrem prípadov, kde sa vyžaduje zásah polície alebo záchrannej zdravotnej služby. V súvislosti so zásahovou činnosťou hasičských jednotiek sa uvádza, že len pri zdolávaní požiarov boli usmrtení štyria hasiči a 305 utrpelo rôzne zranenia. 

	V dôsledku rozširujúceho sa medzinárodného terorizmu najmä po 11. septembri 2001, ktorý ohrozoval aj územie Slovenskej republiky, bola zabezpečovaná zásahová činnosť Hasičského a záchranného zboru v súlade s úlohami uvedenými v harmonograme uznesenia vlády SR č. 1021/2001. Išlo najmä o činnosti zamerané na zaisťovanie, zber a prevoz podozrivých poštových zásielok obsahujúcich neznámy práškový materiál. Celkový počet výjazdov na zaisťovanie a zber podozrivých zásielok v rokoch 2001 a 2002 je uvedený v nasledovnom prehľade:

Krajské riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru 	Počet výjazdov	
	2001	2002	
Bratislava	54	7	
Trnava	37	4	
Trenčín	15	6	
Nitra	17	4	
Banská Bystrica	26	5	
Žilina	20	3	
Košice	39	3	
Prešov	44	6	
Spolu	252	38	

	Aj keď bol v roku 2002 zaznamenaný pokles požiadaviek na zaistenie podozrivých poštových zásielok, v dôsledku vyostrenia medzinárodnej situácie je možné  očakávať opätovný nárast počtu výjazdov, pričom nemožno vylúčiť skutočné použitie nebezpečných látok. Na základe uznesenia vlády č. 343 z 3. apríla 2002 k správe o stave implementácií Dohovoru o zákaze chemických zbraní v Slovenskej republike a plnení záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z  Dohovoru o zákaze vývoja, výroby, hromadenia zásob a použitia chemických zbraní a o ich zničení, predloženého na ratifikáciu dňa 14. januára 1993 (Parížsky dohovor) boli nadväzne rozpracované úlohy vyplývajúce pre Hasičský a záchranný zbor  na ochranu obyvateľov Slovenskej republiky proti chemickým zbraniam do roku 2007 aj v prípade zneužitia toxických chemických a biologických látok na teroristické účely.
	
Na realizáciu uvedených úloh bolo operatívne zabezpečené usmernenie činnosti v prípade výskytu podozrivého materiálu biologického pôvodu a súvisiaca odborná príprava zasahujúcich príslušníkov Hasičského a záchranného zboru o pracovných postupoch zameraných na spôsob ochrany a manipuláciu s podozrivým materiálom biologického pôvodu a na zabránenie prípadného rozšírenia infekčného ochorenia. Hasičský a záchranný zbor je v súčasnosti, okrem Ozbrojených síl jedinou záchrannou zložkou, ktorá je po odbornej stránke pripravovaná na vykonávanie tejto činnosti. Súvisiace požiadavky na vybavenosť hasičskej a záchrannej techniky pre potreby zásahu v prostredí zamorenom chemickými alebo biologickými látkami sú uvedené v prílohe č. 10.

	Dôležitým kritériom na poskytnutie včasnej a účinnej pomoci je čas dojazdu na miesto zásahu. Terajšie rozmiestnenie hasičských staníc Hasičského a záchranného zboru neumožňuje v niektorých prípadoch, ako napr. v zásahových obvodoch okresných riaditeľstiev Hasičského a záchranného zboru v Čadci (Vychylovka, Makov-Kasárne), Banskej Bystrici (Hrochoť, Brusno), Zvolene (Dudince) a v Lučenci (Kokava nad Rimavicou) dojazd na miesto zásahu do 20 min. Uvedený problém je možné riešiť, celoplošným pokrytím územia republiky zapojením aj vybraných obecných (mestských) hasičských zborov na zdolávanie rozsiahlych požiarov a poskytovanie pomoci pri živelných pohromách, najmä povodniach. Takéto riešenie by si však vyžiadalo materiálno-technické dovybavenie týchto hasičských jednotiek, napr. aj poskytnutím finančných prostriedkov uvedeným i ďalším obciam tak, ako túto problematiku riešia napr. v Českej republike a Poľskej republike. Na tieto účely už vláda v uznesení č. 527/2002 odsúhlasila v roku 2003 vyčlenenie finančných prostriedkov v sume 48,5 mil. Sk, avšak v schválenom rozpočte neboli zabezpečené. Uvedeným postupom by sa dosiahlo zvýšenie celkovej pripravenosti týchto hasičských zborov a rozšírila možnosť ich nasadenia i v rámci integrovaného záchranného systému. Absolvovanie osobitnej odbornej prípravy členov týchto jednotiek je možné zabezpečovať napr. v záchranných brigádach Hasičského a záchranného zboru.

Personálne obsadenie Hasičského a záchranného zboru
	
Uznesením vlády č. 139 z 31. 10. 2001 bola schválená systemizácia Hasičského a záchranného zboru v štátnej službe na rok 2002 v počte 3 221 miest. Nepodarilo sa však naplniť systemizáciu v nižších platových triedach vo funkciách hasič, hasič záchranár a hasič záchranár špecialista. Na tieto funkcie sú kladené zvýšené požiadavky, keďže uchádzači pri výberovom konaní sa musia podrobiť komplexnej lekárskej prehliadke, psychodiagnostickému vyšetreniu, previerke fyzickej zdatnosti a pod. Veľa uchádzačov tieto požadované kritériá nespĺňa.

Príslušníci sú prijímaní do prípravnej štátnej služby s tým, že počas jej trvania sa im v prvom roku tarifný plat znižuje o 20 % a v druhom roku o 10 %. Počas prípravnej štátnej služby musia príslušníci čakatelia získať osobitnú odbornú spôsobilosť, ktorá pozostáva z absolvovania základnej prípravy v trvaní 10 týždňov, odbornej praxe na pracovisku v trvaní 12 mesiacov a z absolvovania špecializovanej prípravy v rozsahu 120 hodín ukončenej skúškou na získanie osobitnej odbornej spôsobilosti. Tento proces prípravy je zdĺhavý, zložitý a náročný a nie každý príslušník ho úspešne ukončí. Navrhuje sa preto zvážiť prípadnú novelizáciu zákona č. 315/2001 Z. z. úpravou ustanovenia týkajúceho sa zníženia tarifného platu príslušníkov čakateľov v prípravnej štátnej službe, ako aj prehodnotenie stupnice platových taríf podľa platových tried a platových stupňov tak, aby bolo možné prijímať aj uchádzačov s nižšou praxou.
 
Riešiť treba aj odmeňovanie príslušníkov Hasičského a záchranného zboru. Ich priemerný mesačný príjem je približne na úrovni priemerného zárobku v hospodárstve Slovenskej republiky. Je však dosiahnutý najmä pravidelne nariaďovanou služobnou pohotovosťou v rozsahu 50-60 h mesačne nad určený rozsah služobného času. Po odpočítaní odmeny za nariadenú služobnú pohotovosť je služobný príjem príslušníka Hasičského a záchranného zboru pod úrovňou priemerného zárobku v hospodárskej oblasti. Naproti tomu v krajinách Európskej únie je odmeňovanie hasičov, vzhľadom na vyžadovanú odbornú spôsobilosť, náročnosť a vysoký stupeň ohrozenia ich života a zdravia, riešené minimálne vo výške 1,5-násobku mesačného príjmu v hospodárskej oblasti. 

	Zodpovedajúce spoločenské ocenenie odborne náročnej a rizikovej práce príslušníkov Hasičského a záchranného zboru nezabezpečuje ani uvažované čiastočné zvýšenie hodnostného príplatku, napr. v porovnaní s priznanými hodnostnými príplatkami profesionálnych vojakov (zákony č. 315/2001 Z. z. a č. 448/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Táto skutočnosť vyplýva aj z nasledovného porovnania:

Hasičský a záchranný zbor	Ozbrojené sily	
Hodnosť	Hodnostný príplatok v Sk	Hodnosť	Hodnostný príplatok v Sk	
rotmajster	   900	rotmajster	3 800	
práporčík	1 050	práporčík	5 000	
poručík	1 200	poručík	5 000	
kapitán	1 300	kapitán	5 600	
podplukovník	1 600	podplukovník	6 000	
generál	2 000	generál	7 000	
	
Možno konštatovať, že uvedená výška hodnostného príplatku neodráža odborne náročnú záchranársku prácu príslušníkov Hasičského a záchranného zboru. Na mieste zásahu veliteľ z Hasičského a záchranného zboru podľa § 12 zákona č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme riadi a koordinuje činnosť záchranných zložiek integrovaného záchranného systému. Má prednosť velenia pred veliteľmi, alebo vedúcimi jednotiek z iných zasahujúcich záchranných zložiek, to znamená aj pred príslušníkmi Policajného zboru a ostatnými záchrannými zložkami (Ozbrojené sily, útvary Železničnej polície a ďalšie zložky). Aj táto skutočnosť potvrdzuje, že spoločenské ocenenie práce príslušníkov Hasičského a záchranného zboru je nedocenené. V Českej republike je pre príslušníkov Hasičského  záchranného zboru stanovený hodnostný príplatok na úrovni Policajného zboru.

Zo zámeru postupného personálneho dobudovania Hasičského a záchranného zboru v rokoch 2002 až 2006 o 650 funkčných miest a priblíženia sa k úrovni európskych krajín podľa bodu C.3 uznesenia vlády č. 47/2001 bolo riešené len zvýšenie početných stavov o 130 funkčných miest v roku 2002. V  roku 2003 bolo pozastavené. Takýto postup nezodpovedá narastajúcemu počtu a zložitosti výjazdov k  udalostiam rôzneho druhu. Narastá počet rozsiahlych a zložitých zásahov, ktoré si vyžadujú nasadzovať vysoké počty príslušníkov v dlhšom časovom období s väčšou územnou rozlohou. Často treba v tom istom čase zabezpečiť  výjazd aj k ďalším udalostiam. Tento stav prináša značné zvýšenie intenzity práce, ktorá spolu s fyzickou a psychickou záťažou ohrozuje nielen samotnú bezpečnosť príslušníkov Hasičského a záchranného zboru počas zásahovej činnosti, ale súčasne znižuje aj celkovú úroveň ochrany životov občanov i materiálnych hodnôt. Pri terajších početných stavoch sa stáva problémom zabezpečiť výkon služby najmä na vedľajších hasičských staniciach, napr. v prípade účasti na základnej a špecializovanej príprave mimo miesta pracoviska, čerpania dovoleniek a práceneschopnosti príslušníkov Hasičského a záchranného zboru pri minimálnych zmenových stavoch, pričom počet, resp. sieť týchto staníc nie je možné redukovať z dôvodu dostupnosti a nutného krátkeho času dojazdu na zásah do všetkých aj vzdialenejších územných častí republiky.
	
Porovnávajúcim ukazovateľom úrovne personálneho zabezpečenia záchrannej činnosti vykonávanej hasičmi je počet obyvateľov pripadajúci na jedného hasiča. V európskych krajinách je tento pomer približne 1 hasič na 1 000 obyvateľov. Na Slovensku aj po transformácii Mestského hasičského a záchranného zboru hlavného mesta SR Bratislavy do Hasičského a záchranného zboru a súvisiacej úprave systemizácie Hasičského a záchranného zboru pripadá na jedného  hasiča 1 524 obyvateľov. V porovnaní s európskymi krajinami je to asi 71 % personálna obsadenosť s potrebou doplnenia Hasičského a záchranného zboru približne o 1 400 funkčných miest. Ide o úlohu, s ktorou sa treba vážne zaoberať i z hľadiska vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie.

	Vychádzajúc z uvedeného sa odporúča, aby vláda v súlade s už prijatým uznesením č. 47/2001 túto otázku opätovne posúdila a riešila v rámci navrhovaného uznesenia na zvýšenie početných stavov Hasičského a záchranného zboru o pôvodne uvažovaný počet 650 funkčných miest, ako aj o 36 funkčných miest na plnenie príslušných úloh v rámci koordinačných stredísk podľa zákona č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme. Ide o funkčné miesta, ktoré obsahovala aj dôvodová správa pri schvaľovaní uvedeného zákona.  Odporúča sa navrhované zvýšenie početných stavov rozvrhnúť na roky 2005 až 2008 s tým, že v roku 2005 by išlo o zvýšenie 166 funkčných miest a v rokoch 2006 až 2008 o 130 funkčných miest ročne s týmito predpokladanými rozpočtovými výdavkami: 
Špecifikácia výdavkov	Rok	
	2005	2006	2007	2008	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania	41,9	33,75	34,7	35,7	
Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a Národného úradu práce	15,82	12,75	13,1	13,48	
Tovary a ďalšie služby 	16,6	10,0	10,0	10,0	
Spolu v mil. Sk	74,32	56,5	57,8	59,18	
Vo výdavkoch na tovary a ďalšie služby sú vyjadrené náklady na prvotné vystrojenie príslušníkov rovnošatami, jej súčasťami a ostatnými zložkami výstroja v zmysle výstrojnej normy B a zásahovými zložkami výstroja (zásahový plášť, nohavice, obuv, prilba, kukla, opasok a rukavice), izolačnými dýchacími prístrojmi a odevmi proti chemickým látkam a biologickému materiálu.

Zákonom o Hasičskom a záchrannom zbore je riešené sociálne, nemocenské a dôchodkové zabezpečenie príslušníkov pri dočasnej alebo trvalej strate spôsobilosti vykonávať štátnu službu zo zdravotných dôvodov, ako aj v dôchodkovom veku. Finančné náhrady sú zo zákona nárokové a ich výplata sa v roku 2003 predpokladá v sume 15,0 mil. Sk, avšak rozpočtom sú zabezpečené len sumou 2,0 mil. Sk. Vzhľadom na nárokovosť ich výplat bude potrebné riešiť chýbajúce prostriedky preklasifikovaním výdavkov kategórie tovary a ďalšie služby. Zníženie limitu výdavkov na tovary a ďalšie služby v čiastke 6,2 mil. Sk vyvolalo aj viazanie rozpočtových výdavkov vyplývajúce z uznesenia vlády č. 89/2003 k návrhu financovania Etapy č II. prípravy a realizácie významnej investície v regióne Trnava-Juh.
	
Výpadok uvedených prostriedkov z financovania prevádzky hasičských staníc už v súčasnosti znamená pokles finančného zabezpečenia o 15 %. Pri náraste cien, najmä energií, pohonných hmôt, ale i ostatných nevyhnutných tovarov a služieb, tento stav ohrozuje ich  celoročnú prevádzkyschopnosť. Riešiť treba aj pretrvávajúce nedostatočné vybavenie príslušníkov Hasičského a záchranného zboru osobnými ochrannými prostriedkami, kde schodok vo finančnom vyjadrení tvorí približne 90,0 mil. Sk, čo bezprostredne ohrozuje zdravie a životy zasahujúcich hasičov. Uvedená situácia je predmetom kritiky aj zo strany odborových orgánov. Jej vážnosť zvýrazňuje tiež nárast zásahov príslušníkov Hasičského a záchranného zboru pri udalostiach chemického, ekologického a dopravného charakteru a po 11. septembri 2001 v rámci tzv. “bioterorizmu” aj  zaisťovanie a preprava podozrivého biologického materiálu. 

Materiálno-technické a priestorové vybavenie Hasičského a záchranného zboru

	Neriešeným problémom zostáva obnova vybavenia Hasičského a záchranného zboru základnou zásahovou i špeciálnou technikou. Doterajšie zámery vlády na obmenu a doplnenie chýbajúcej techniky boli realizované len minimálne. Aj kvantifikovaná ročná potreba 250,0 mil. Sk kapitálových výdavkov v rokoch 2002 a 2003 nebola v rozpočte zabezpečená. Zásahová technika bola za posledných 13 rokov obstaraná  len  v roku  2001  vo  finančnej  čiastke 51,0 mil. Sk.   Zakúpených   bolo   6 kusov automobilových špeciálnych cisterien na hasenie lesných požiarov. Uvedenou automobilovou technikou boli vybavené okresné riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru v Pezinku, Trenčíne, Martine, Brezne, Poprade a Spišskej Novej Vsi, ktorých potrebu preukázali poznatky z hasenia rozsiahleho požiaru v Slovenskom raji.
	
V tejto súvislosti treba zvážiť aj využitie poznatkov zo zahraničia na vytvorenie podmienok na čiastočné krytie nákladov na ochranu pred požiarmi z mimorozpočtových zdrojov, a to aj prípadnou spoluúčasťou poisťovní tak, ako je to napr. v Rakúsku a Spolkovej republike Nemecko. V prípade prijatia navrhovanej novely zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa odporúča zabezpečiť prípravu a  realizáciu opatrení na financovanie materiálneho a  technického vybavenia hasičských jednotiek potrebného na ochranu životov občanov a majetku fyzických i právnických osôb ako náhradu za zrušenie odvodu 8% z povinného zmluvného poistenia motorových vozidiel. Poznamenáva sa však, že už v súčasnosti komerčné poisťovne neodviedli finančné prostriedky z povinného zmluvného poistenia motorových vozidiel za rok 2002 približne v sume 460,0 mil. Sk na osobitný účet ministerstva vnútra, hoci im táto povinnosť vyplynula zo zákona. 

	Nedošlo ani k realizácii dovozu výškovej hasičskej techniky z Ruskej federácie v rámci vyrovnávania dlhu  voči  Slovenskej  republike,  hoci bol  kontrakt vo výške 28,678 mil. USD už v roku 1998 obojstranne pripravený. S výrobcom bol vyšpecifikovaný nákup 70 kusov rôznych druhov hasičských rebríkov a vysokozdvižných hasičských plošín. V roku 1999 bola podpísaná nová zmluva, avšak ani k jej realizácii nedošlo, keďže uvedená technika nebola zaradená do objemu tovaru vyčleneného na deblokáciu ani v rokoch 1999-2002. Aj v roku 2003 sa s realizáciou dovozu tejto techniky nepočíta. Ukazuje sa však možnosť realizovať jej dovoz v roku 2004 v sume 7,0 mil. USD, a to v rámci celkovej čiastky finančných prostriedkov v sume 31,0 mil. USD vyčlenených pre ministerstvo vnútra so zvyšnej časti zadĺženosti Ruskej federácie voči Slovenskej republike. V prípade nezabezpečenia dodávok tejto techniky uvedenou formou bude nevyhnutné vzhľadom na kritický stav vo vybavení Hasičského a záchranného zboru výškovou hasičskou technikou riešiť jej nákup zo štátneho rozpočtu, prípadne uvoľnením finančných prostriedkov z Fondu národného majetku.

	Vážnym a dlhodobo pretrvávajúcim problémom je zabezpečovanie finančných prostriedkov na opravy zastaranej a čoraz viac poruchovej techniky, povinné odborné prehliadky i samotná príprava vozidiel na technické kontroly a emisné kontroly na získanie povolenia prevádzkovať ich na komunikáciách. Finančná náročnosť udržania prevádzkyschopnosti každoročne narastá a efektívnosť takto vynaložených prostriedkov sa znižuje. Prehľad o počte a vekovej skladbe hasičských automobilov Hasičského a záchranného zboru obsahuje príloha č. 8. Priemerný vek uvedených automobilov je 17 rokov.

V roku 2003 sú kapitálové výdavky pre Hasičský a záchranný zbor rozpočtované v čiastke  109,0 mil. Sk. V porovnaní so skutočnosťami roku 2002 sú znížené o 17,6 mil. Sk. Z rozpočtovaného objemu je 97,4 mil. Sk (89,4 %) určených na stavebné investície, z toho viac ako polovica (59,8 mil. Sk) na pokračovanie už začatej výstavby hasičských staníc v Kysuckom Novom Meste, Senci a Poprade. Ďalšie prostriedky sú rozpočtované na rekonštrukcie 12 objektov (napr. v Kežmarku, Žiline, Brezne, Starej Ľubovni, Vranove nad Topľou, Bardejove, Zvolene, Prešove a Košiciach) z dôvodu riešenia havarijného stavu a nevyhovujúcich podmienok na výkon služby. Z vykonaných previerok ochrany a bezpečnosti zdravia pri práci vyplynula potreba rekonštrukcií a opráv sociálnych zariadení, rozvodov vody, elektriny a plynu, pretekajúcich striech, oplotenia objektov, opravy fasád, okien i v ďalších objektoch (napr. v Dunajskej Strede, Galante, Revúcej a Banskej Štiavnici). Výstavbu nového objektu treba riešiť najmä v Námestove.
	
Na nákup strojov a zariadení je vyčlenených len 11,6 mil. Sk, a to na nákup 24 ks kalových čerpadiel, ktoré boli poskytnuté v rámci humanitárnej pomoci Českej republike počas augustových povodní v roku 2002, ako aj  na nevyhnutnú obmenu vyradenej výpočtovej techniky a veliteľských vozidiel.

	Aj poznatky získané z analýzy zásahovej činnosti zameranej na zaisťovanie, zber a prevoz nebezpečného materiálu biologického pôvodu poukazujú na nedostatočné vybavenie Hasičského a záchranného zboru potrebnými prostriedkami na
a)	zber a detekciu podozrivého materiálu,
b)	ochranu povrchu tela a dýchacích ciest pri dlhodobých zásahoch,
c)	rýchlu a kvalitnú dezinfekciu priestoru a osôb, ako aj náležitú dekontamináciu povrchu používaných prostriedkov a techniky počas zásahu v zamorenom prostredí. 

Uznesenia vlády č. 706/1997 (bod B.6) a č. 47/2001 (bod C.4) riešili zabezpečenie kapitálových výdavkov zo štátneho rozpočtu na dostavbu výcvikového areálu a nadstavbu ubytovacích a vyučovacích priestorov Strednej školy požiarnej ochrany ministerstva vnútra v Žiline. Do konca roku 2002 bolo na výstavbe areálu preinvestovaných vrátane prípravných a zabezpečovacích prác 40,1 mil. Sk. Práce pokračujú aj v roku 2003 s tým, že ich ukončenie sa predpokladá v stanovenom termíne do júna 2003. Plánovaná investičná akcia nadstavby objektu školy bola začatá v roku 2001 uzatvorením zmluvy o dielo na vypracovanie architektonickej štúdie. 
V bývalých vojenských záchranných útvaroch civilnej ochrany zaostávala obnova techniky, záchranárskeho materiálu a prostriedkov na likvidáciu ekologických havárií. Automobilový park tvorili  nákladné, špeciálne a vojenské vozidlá. Doplňovanie novými vozidlami bolo minimálne, spravidla len z delimitácií od organizácií, kde sa stali nepotrebnými. Z toho vyplýva, že technika, ktorej priemerný vek je 23,1 roka je zastaraná a vyžaduje si zvýšené náklady na údržbu. Technické parametre cisternových automobilov a prívesov na pohonné látky už nezodpovedajú súčasným ekologickým požiadavkám.

Náklady na zabezpečovanie prevádzky techniky sa zvyšovali, keďže uvedené záchranné útvary nemali dostatočne vybudované odborné dielne, s potrebným množstvom dielensko-mechanizačných prostriedkov na vykonávanie opráv špeciálnej techniky. Preto sa opravy zabezpečovali dodávateľským spôsobom vrátane  kategórie vojenských vozidiel (vyslobodzovací tank VT-55A, požiarny tank SPOT-55A a plávajúci pásový transportér PTS-10), pretože odstraňovanie porúch je možné zabezpečovať iba vo vojenských opravárenských závodoch.

V rámci transformácie vojenských záchranných útvarov civilnej ochrany do Hasičského a záchranného zboru nebola delimitovaná technika a materiál od územných záchranných práporov civilnej ochrany. Ide však o materiál  technicky a morálne zastaraný. 
	
V podmienkach záchranných brigád Hasičského a záchranného zboru treba pokračovať v zabezpečovaní potrebného dovybavenia vyčlenených síl a prostriedkov aj v rámci troch záchranárskych modulov (záchranársky modul pre zahraničie, MODUL č. 3 ženijné bojové jednotky - potápači a pohotovostná návratná kapacita na dlhodobé ubytovanie 400 osôb v stanoch v prípade humanitárnych katastrof) určených na
a)	vykonávanie záchranných, lokalizačných a likvidačných prác pod vodou, 
b)	vykonávanie prieskumu, vyhľadávanie a vyslobodzovanie zavalených osôb a poskytovanie predlekárskej pomoci pri vzniku mimoriadnych udalostí (živelné pohromy, havárie a katastrofy),
c)	dlhodobé ubytovanie 400 osôb v stanoch v prípade humanitárnych katastrof. 

Uvedené moduly sú pripravované v zmysle uznesenia vlády č. 727/1996, ktorým sa Slovenská republika pripojila k projektu OSN v Ženeve (OSN/DHA) na poskytovanie humanitárnej i ďalšej pomoci pri záchranných prácach aj v zahraničí.

Pohotovostná návratná kapacita na dlhodobé ubytovanie 400 osôb v stanoch v prípade humanitárnej pomoci po vzniku mimoriadnych udalostí bola zriadená v zmysle uznesenia vlády č. 943/2000, k návrhu príspevku Slovenskej republiky do síl a prostriedkov určených na plnenie úloh v rámci spoločnej európskej  bezpečnostnej a obrannej politiky Európskej únie.
Pokiaľ ide o Hasičský a záchranný útvar hlavného mesta SR Bratislavy, tento má podľa zákona č. 438/2002 Z. z. postavenie osobitného zariadenia Hasičského a záchranného zboru. Vzhľadom na túto skutočnosť je špecificky riešený aj spôsob správy a financovania prevádzky, údržby a opráv hnuteľného a nehnuteľného majetku v užívaní tohto útvaru v nájomnej zmluve medzi hlavným mestom SR Bratislavou a ministerstvom vnútra. Táto zmluva podrobne ustanovuje účel nájmu, pričom ministerstvo vnútra sa zaväzuje užívať predmet nájmu výlučne pre potreby Hasičského a záchranného útvaru hlavného mesta SR Bratislavy. Doba nájmu je dojednaná na dobu určitú do 31.12.2011. Výška nájomného je stanovená na symbolických 10 Sk za rok. Z tohto hľadiska bude potrebné do uvedeného termínu zvážiť odkúpenie techniky i objektov štátom. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že pri prevode majetku vo vlastníctve mesta Košice a v užívaní mestského požiarneho zboru sa pri jeho začlenení do organizačných štruktúr Hasičského a záchranného zboru dňom 1. 4. 2002 postupovalo podľa zákona SNR č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení neskorších predpisov s tým, že mestské zastupiteľstvo odsúhlasilo jeho predaj za symbolických 10 Sk.
Materiálno-technické vybavenie Hasičského a záchranného útvaru hlavného mesta SR Bratislavy nezodpovedá súčasným požiadavkám na plnenie jeho úloh pri hasení požiarov a poskytovaní pomoci pri živelných pohromách a iných mimoriadnych udalostiach. Vysoká opotrebovanosť a morálna zastaranosť techniky s priemerným vekom 14,5 roka, ako aj havarijná situácia niektorých objektov kladie vysoké nároky na finančné krytie nevyhnutnej  prevádzky útvaru. Napr. v roku 2002 predstavovali kapitálové výdavky sumu 30,8 mil. Sk, z toho zo štátneho rozpočtu 19,0 mil. Sk, z rozpočtu mesta 1,6 mil. Sk a z prostriedkov poskytnutých z povinného zákonného poistenia motorových vozidiel v sume 10,2 mil. Sk.  Vybavenie útvaru zásahovou technikou je uvedené v prílohe číslo 9. 

Udržiavanie zastaranej hasičskej techniky v pohotovostnom stave spôsobuje vážne problémy. Prejavuje sa to v nedostatku náhradných dielov, vysokých nákladoch na opravy a v mnohých prípadoch i zvýšenou spotrebou pohonných hmôt. Ako problematická sa javí možnosť zásahu, či už na zdolanie požiaru alebo pri evakuačných a ekologických prácach, priamo na toku Dunaja. V súčasnosti nie je útvar vybavený plavidlom, z ktorého by bolo možné vykonať adekvátny zásah priamo na toku Dunaja. V prípade obstarania takéhoto plavidla by bolo možné uvažovať s jeho nasadením na celom slovenskom úseku toku Dunaja.
	
Z uvedeného vyplýva, že aj v rámci transformovaných vojenských záchranných útvarov civilnej ochrany, podľa uznesenia vlády č. 527/2002 a Mestského hasičského a záchranného zboru hlavného mesta SR Bratislavy, treba v podmienkach Hasičského a záchranného zboru riešiť viacero aktuálnych otázok v ich materiálno-technickom zabezpečení Vyplýva to aj zo súvisiaceho prehľadu o počte a vekovej skladbe zásahovej techniky uvedeného v prílohe č. 9.

Niektoré problémy pretrvávajú aj v oblasti mobilizačných rezerv pre potreby Hasičského a záchranného zboru. Pri delení majetku štátnych hmotných rezerv z  bývalých federálnych orgánov prešlo v roku 1993 do pôsobnosti Správy štátnych hmotných rezerv SR aj 35 rôznych druhov náhradných dielov na hasičskú techniku v rámci Programu P-222. 

Vzhľadom na nedostatočnú výšku poskytnutých prostriedkov na vecné a kapitálové výdavky bola v prílohe k uzneseniu vlády č. 697/1999 zakotvená úloha na  vymedzenie postavenia a úloh Hasičského a záchranného zboru v systéme hospodárskej mobilizácie a na stanovenie normatívu minimálnych zásob Programu P-222 s určením ochraňovateľských subjektov. Súvisiaca mobilizačná úloha bola vydaná rozkazom ministra vnútra č. 15/2000. Na vykonávanie ochraňovateľskej činnosti Programu P-222 sú určené okresné riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru v Galante, Rimavskej Sobote a v Starej Ľubovni.

Normatív zásob materiálov Programu P-222 bol stanovený pre prostriedky protiplynovej, strojnej, spojovacej, povodňovej záchrannej a hasičskej záchrannej služby. Stanovené ciele normatívu majú byť postupne naplnené do roku 2005 pri predpokladaných finančných nákladoch v sume 125,4 mil. Sk. V predchádzajúcich rokoch boli na tieto účely pridelené finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v sume 14,6 mil. Sk. 

Terajšia skladba Programu P-222 s prihliadnutím na druhovú a vekovú štruktúru techniky používanej v Hasičskom a záchrannom zbore nevyhovuje súčasným potrebám. Preto je nevyhnutné i v pôsobnosti Štátnych hmotných rezerv SR v spolupráci s ministerstvom vnútra postupne prehodnocovať a aktualizovať ich množstvá najmä vzhľadom na počty a technické vybavenie Hasičského a záchranného zboru a  v rámci tzv. Projektu tvorby zásob mobilizačných rezerv ich doplňovať, obmieňať a vyraďovať. V materiálno-technickom zabezpečení uvedených služieb ide najmä o izolačné dýchacie prístroje, plynotesné ochranné odevy proti chemickým látkam a proti tepelnému žiareniu vrátane náhradných súčastí, ďalej o elektrocentrály, plávajúce čerpadlá, hadicový materiál, prúdnice, savice, náhradné diely nadstavieb CAS K 25 L a CAS 32 T 815, základňové, prenosné a vozidlové rádiostanice, ako aj kalové čerpadlá, záchranné laminátové a gumové člny s lodnými motormi, záchranné vesty, norné steny na ropné látky, vyslobodzovacie náradie, vzduchové tesniace vankúše a iné.
	
Súčasne sa na informáciu uvádza, že problém s obnovou hasičskej techniky pretrváva aj u obecných hasičských zborov. V rámci Slovenskej republiky je 2 223 obecných hasičských zborov s celkovým počtom 45 000 členov. Tieto obecné hasičské zbory sú vybavené cisternovými automobilovými striekačkami hlavne starších typov ( CAS 25 Škoda 706 a CAS 32 Tatra 148). Priemerný vek techniky je takmer 30 rokov. V posledných rokoch jej nákup v podstate tvorila už používaná technika od zanikajúcich podnikov a poľnohospodárskych družstiev. Okrem CAS sú obecné hasičské zbory vybavené prenosnými motorovými striekačkami, dopravnými automobilmi DA Avia 12 a inými vozidlami na prepravu osôb a nákladu (napr. Praga V3S, Tatra 805, Škoda 1203 a Gaz). Vzhľadom na uvedené je treba zvažovať možnosť prideľovania účelových dotácií pre obce aj na nákup hasičskej techniky.

Záver

Vychádzajúc z vykonaného hodnotenia stavu plnenia uvedených uznesení vlády možno konštatovať, že k plneniu niektorých opatrení vzhľadom na obmedzené finančné zdroje zo štátneho rozpočtu,  vôbec nedošlo. Nesplnené boli opatrenia prijaté v uznesení vlády:

-  číslo 706 zo 7. 10. 1997, podľa ktorého sa mali v rámci možnosti zapracovať do návrhu štátneho rozpočtu na roky 1998 až 2000 požiadavky na kapitálové výdavky potrebné na dovybavenie vecnými prostriedkami na výkon záchranných prác pri mimoriadnych situáciách v celkovej výške 237,0 mil. Sk ročne, prípadne potrebnú sumu alebo tovarové výdavky riešiť v rámci splátok vládnych úverov poskytnutých do zahraničia,

- číslo 697 z 18. 8. 1999 týkajúce sa riešenia akútnych požiadaviek na materiálno–technické vybavenie jednotiek ich zaradením medzi priority výdavkovej časti štátneho rozpočtu,

- číslo 527 z 22. 5. 2002 (bod B.5), podľa ktorého sa mali v rámci návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 vyčleniť finančné prostriedky v sume 48,5 mi. Sk na obstaranie výstroja a osobných  ochranných pracovných prostriedkov nielen pre príslušníkov Hasičského a záchranného zboru z transformovaných vojsk civilnej ochrany, ale aj na doplnenie materiálneho a technického vybavenia vybraných obecných (mestských) hasičských zborov zapojených do celoplošného pokrytia Slovenskej republiky hasičskými jednotkami.
	
Z uvedeného konštatovania o stave plnenia vládou prijatých opatrení vyplýva, že aj v rokoch 1997 až 2003 zostalo finančné zabezpečenie činností Hasičského a záchranného zboru na úrovni najnevyhnutnejších prevádzkových výdavkov. Len v minimálnej miere bolo možné realizovať rozvojové programy aj v kritickej oblasti materiálno-technického vybavenia, kde nie je už od roku 1992 zabezpečovaná ani obnova základnej zásahovej a špeciálnej hasičskej techniky. Navrhuje sa preto, aby vláda schválila nielen nákup hasičskej a záchrannej techniky, ale i ďalších vecných prostriedkov uvedených v prílohe č. 10. Návrh obsahuje aj technické automobily a automobilové žeriavy. Uvedená technika je potrebná na vyslobodzovanie a záchranu osôb zo závalov a tesných priestorov, pri dopravných nehodách, haváriách a iných mimoriadnych udalostiach.

Realizácia uvedeného nákupu by si vyžiadala zabezpečenie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu  napr. v roku 2004 v sume 509,9 mil. Sk, v roku 2005 v sume 593,2 mil. Sk, v roku 2006 v sume 655,4 mil. Sk, v roku 2007 v sume 679,8 mil. Sk a v roku 2008 v sume 632,0 mil. Sk. Nákup 16 ks automobilových rebríkov v sume 7,0 mil. USD sa navrhuje v roku 2004  riešiť v rámci vyrovnávania dlhu Ruskej federácie voči Slovenskej republike.

	Vzhľadom na časovú náročnosť výroby špeciálnej hasičskej techniky, ale aj procesu verejného obstarávania je nevyhnutná garancia pridelenia finančných prostriedkov v dlhšom časovom horizonte. Je potrebné vytvoriť podmienky na uzavretie kontraktu s plnením v jednotlivých navrhovaných rokoch, čo určite pozitívne ovplyvní efektívnosť vynaložených prostriedkov cez cenové relácie obstarávanej techniky. Súčasne sa navrhuje, aby opatrenia na postupné personálne, materiálne a technické vybavenie hasičských jednotiek boli do návrhu štátneho rozpočtu v jednotlivých rokoch zapracované ako priority, finančne zabezpečované nad rámec súčasných ukazovateľov rozpočtu kapitoly ministerstva vnútra a v štátnom rozpočte boli definované ako záväzný ukazovateľ.

	V záujme riešenia ďalších aktuálnych problémov na úseku ochrany pred požiarmi sa navrhuje realizovať  tieto závery, resp. opatrenia:

a)	vyžadovať, aby orgány štátnej správy vykonávajúce štátny požiarny dozor naďalej dôrazne postupovali v kontrolnej činnosti v prevádzkach a v objektoch so zvýšeným požiarnym nebezpečenstvom právnických osôb a podnikajúcich fyzických osôb a aby náležite využívali svoje kompetencie v oblasti postihu najmä v prípadoch závažného alebo opakovaného porušenia predpisov o ochrane pred požiarmi,

b)	rozpracovať na podmienky Hasičského a záchranného zboru vládou schválenú Aktualizáciu Stratégie prevencie kriminality v Slovenskej republike na roky 2003 až 2006 formou vlastných koncepcií a programov preventívno-výchovného pôsobenia a každoročne definovať priority v tejto oblasti a  hodnotiť úroveň ich realizácie; v tejto oblasti vo vzťahu k občianskej verejnosti i podnikateľským subjektom vytvárať v spolupráci so Slovenským rozhlasom a Slovenskou televíziou tiež podmienky na prípravu a realizáciu preventívno-výchovných aktivít na úseku ochrany pred požiarmi v spravodajských a vybraných publicistických reláciách, 

c)	zabezpečiť zosúlaďovanie ďalších predpisov na úseku ochrany pred požiarmi s predpismi Európskej únie i v súlade s Národným programom prispôsobovania právneho poriadku Slovenskej republiky k právu ES/EÚ,

d)	zabezpečiť v prípade prijatia novely zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov prípravu a realizáciu opatrení na financovanie materiálneho a  technického vybavenia hasičských jednotiek potrebného na ochranu životov občanov a majetku fyzických i právnických osôb ako náhradu za zrušenie odvodu 8% z povinného zmluvného poistenia motorových vozidiel

e)	pripraviť návrh novely zákona o Hasičskom a záchrannom zbore na úpravu ustanovení týkajúcich sa zníženia tarifného platu príslušníkov čakateľov v prípravnej štátnej službe vrátane prehodnotenia stupnice platových taríf, aby bolo možné prijímať aj uchádzačov s nižšou praxou; súčasne navrhnúť zvýšenie stupnice platových taríf podľa platových tried a platových stupňov vrátane úpravy  výšky hodnostného príplatku,

f)	zabezpečiť finančné prostriedky na navrhované zvýšenie početných stavov Hasičského a záchranného zboru v rokoch 2005 až 2008 o 556 miest v štátnej službe, a to v roku 2005 o 166 funkčných miest a v rokoch 2006 až 2008 o 130 funkčných miest ročne,

g)	uplatniť pri príprave návrhov štátneho rozpočtu v pôsobnosti Štátnych hmotných rezerv SR požiadavky na zabezpečenie chýbajúcich finančných prostriedkov na vecné a kapitálové výdavky v rámci Programu P-222 v rokoch 2004 až 2007 v sume 31,3 mil. Sk ročne,

h)	prijať a realizovať systémové opatrenia operatívno-taktického a technického charakteru zamerané na ďalšie zvyšovanie úrovne zásahovej činnosti Hasičského a záchranného zboru s prihliadnutím na nové úlohy najmä v oblasti hasičskej záchrannej služby a integrovaného záchranného systému,

i)	riešiť v nasledujúcich rokoch aktuálne požiadavky na postupný nákup hasičskej techniky pre obecné hasičské zbory aj v rámci účelových dotácií zo štátneho rozpočtu,

j)	pokračovať v rozvíjaní medzinárodnej spolupráce na úseku ochrany pred požiarmi, najmä so susednými krajinami, ako aj v rámci príslušných technických komisií pre prevenciu a hasenie požiarov medzinárodných a európskych organizácií ISO a CEN.