Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
 a vplyvov na zamestnanosť

Realizácia reformy dôchodkového systému má dlhodobý charakter a jej finančné aspekty je potrebné modelovať za určitých predpokladov v závislosti od predpokladaného demografického vývoja obyvateľstva, od predpokladaného vývoja makroekonomických ukazovateľov a od spôsobu právnej výstavby samotného dôchodkového systému. 

Pre modelovanie finančných a ekonomických vplyvov boli pre modelovanie vybrané základné vstupné scenáre:

•	demografický scenár 
•	makroekonomické scenáre 
•	sociálno-právne scenáre

V demografickom scenári (tab. č. 2) je využitá aproximácia stredného variantu najnovšej prognózy vývoja obyvateľstva Slovenskej republiky vypracovaného Výskumným demografickým centrom v období rokov 2002 – 2050. Makroekonomický scenár vypracovaný Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR na obdobie rokov 2010 - 2085 vychádza zo „Strednodobého makroekonomického scenára“ a prognózy  Ministerstva financií SR (tab. č. 1). Pri modelových prepočtoch je použitý optimistický variant vývoja makroekonomiky s výnimkou nezamestnanosti, kde je použitý pesimistický variant (tab. č. 2*).

	Pri modelovaní sa uvažuje s nasledovnými sociálno-právnymi scenármi:

SPS 0 – zachovanie priebežného spôsobu financovania dôchodkového systému podľa zákona č. 100/1988 Zb., t.j. zachovanie súčasného stavu, 

SPS1  –  zachovanie priebežného spôsobu financovania dôchodkového systému podľa nového zákona, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 639/2002 Z. z., bez zvyšovania dôchodkového veku,

SPS2 – zavedenie zmiešaného spôsobu financovania dôchodkového systému v zmysle zavedenia kapitalizačného piliera s funkciou náhrady príjmu 

Modelové prepočty sú vypracované na základe príspevkovej sadzby na starobné dôchodkové sporenie vo výške 10 % a za predpokladu zvýšenia dôchodkového veku v strednodobom horizonte na 62 rokov, v dlhodobom horizonte (do roku 2085) na 65 rokov pre mužov aj pre ženy, ktorý z dlhodobého hľadiska zabezpečuje finančnú udržateľnosť povinného dôchodkového systému pri akceptovateľnej výške starobných dôchodkov a primeranom príspevkovom zaťažení. Zo strednodobého hľadiska bolo zvyšovanie dôchodkového veku žien rozvrhnuté do dostatočne dlhého obdobia rokov 2004 – 2021 a mužov do obdobia rokov 2004 – 2011 s maximálnym zvyšovaním dôchodkového veku o 6 mesiacov ročne. 

Pri modelovaní sa uvažovalo o zvyšovaní dôchodkových dávok v oboch alternatívach približne tzv. švajčiarskym spôsobom zvyšovania dôchodkov, t. j. o 50 % podiel rastu miezd a 50 % podiel rastu cien. 

Rovnako v oboch scenároch prechodu na starobné dôchodkové sporenie sa predpokladal prestup na základe slobodnej voľby pre osoby vo veku 19 – 54 rokov a osobám starším ako 55 rokov nie je umožnená účasť v systéme  starobného dôchodkového sporenia.

I: Odhad dopadov na verejné financie

Odhad dopadov na štátny rozpočet a rozpočet Sociálnej poisťovne

	Zavedenie systému starobného dôchodkového sporenia bude mať v najbližších rokoch vplyv na výdavky štátneho rozpočtu. Deficity Sociálnej poisťovne, ktoré vzniknú odčlenením časti poistného plateného do Sociálnej poisťovne a jeho presmerovaním na osobné dôchodkové účty v systéme starobného dôchodkového sporenia, budú financované z prostriedkov získaných z privatizácie SPP, a. s., ktoré sú uložené v Národnej banke Slovenska.

	Tabuľky č. 3 – 8 dokumentujú vývoj deficitov priebežného systému po zavedení systému starobného dôchodkového sporenia pri príspevkovej sadzbe 10 % na starobné dôchodkové sporenie a využitie finančných prostriedkov získaných z privatizácie SPP, a. s. na ich financovanie. 

Zavedením silného kapitalizačného piliera je potrebné pri určitých predpokladoch  uvažovať o dodatočných finančných prostriedkoch získaných z privatizácie, prípadne s emisiou štátnych dlhopisov na prefinancovanie implicitného dôchodkového dlhu po období, keď sa použijú doposiaľ vyčlenené finančné prostriedky na reformu dôchodkového systému z privatizácie SPP, a. s. 

Graf č.1 zobrazuje prebytky alebo deficity priebežného spôsobu financovania v prípade, ak by pokračovalo fungovanie dôchodkového systému podľa zákona č. 100/1988 Zb., ktorý je účinný (spodná krivka). Z grafu je zrejmé, že ani reforma tohto systému podľa nového zákona o sociálnom poistení, ktorý sa pripravuje, by bez zvyšovania dôchodkového veku nemala takmer žiaden efekt (horná krivka).

Graf č. 2 zobrazuje zavedenie systému starobného dôchodkového sporenia, s povinnosťou vstupu do nového systému pre prispievateľov prvýkrát vstupujúcich na trh práce po dátume účinnosti reformy a s možnosťou voľby pre prispievateľov, ktorí sú účastníkmi súčasného priebežného do veku 54 rokov. Predpokladá sa, že v období, kedy sa budú môcť účastníci rozhodnúť pre vstup do dvojpilierovej štruktúry, sa rozhodne pre vstup 30 % účastníkov.

Graf č. 3 zobrazuje zavedenie systému starobného dôchodkového sporenia, s povinnosťou vstupu do nového systému pre prispievateľov prvýkrát vstupujúcich na trh práce po dátume účinnosti reformy a s možnosťou voľby pre prispievateľov, ktorí sú účastníkmi súčasného priebežného do veku 54 rokov. Predpokladá sa, že v období, kedy sa budú môcť účastníci rozhodnúť pre vstup do dvojpilierovej štruktúry, sa rozhodne pre vstup 50 % účastníkov.

V grafe č. 2 pri predpoklade prestupu 30 % účastníkov je možné konštatovať, že po skončení prefinancovania výpadkov príjmov Sociálnej poisťovne z prostriedkov z privatizácie v roku 2010, by už mala Sociálna poisťovňa hospodáriť vyrovnane alebo takmer vyrovnane. Bude môcť dokonca vytvoriť určitú rezervu v základnom fonde dôchodkového poistenia, aby preklenula demografickú vlnu (silné populačné ročníky 70-tych rokov) v rokoch 2035 až 2060. 

Pri predpoklade prestupu 50 % účastníkov v grafe č. 3 je situácia fiskálne náročnejšia. V súčasnosti vyčlenené finančné prostriedky z privatizácie by vystačili do roku 2008 a od roku 2009 by bolo nutné uplatňovať garanciu štátneho rozpočtu za solventnosť základného fondu dôchodkového poistenia Sociálnej poisťovne. Avšak vyčlenenie dodatočných finančných prostriedkov z privatizácie na úrovni 50 mld. Sk by umožnilo odsunúť nutnosť využitia garancie štátneho rozpočtu Sociálnej poisťovne až do roku 2014, resp. 100 mld. Sk až za horizont roka 2020. Po tomto období my mal každoročný deficit Sociálnej poisťovne až do roku 2040 oscilovať v rozmedzí 0,3 % - 0,5 % HDP.

Z grafov je zrejmé, že deficity v grafe č. 3 sú vyššie ako v grafe č. 2 z dôvodu väčšej účasti prispievateľov v novom systéme starobného dôchodkového sporenia, pretože účasť v systéme starobného dôchodkového sporenia má významný vplyv na výšku deficitov Sociálnej poisťovne.

 Tab. č. 3 – 8 dokumentujú použitie finančných zdrojov získaných z privatizácie v jednotlivých rokoch po spustení reformy za predpokladu stanovenia príspevkovej sadzby na starobné dôchodkové sporenie vo výške 10 %. 

V tabuľkách č. 3, 4 a 5 sa uvažuje s 30 % vstupnou účasťou. Zo zostatkov Základného fondu dôchodkového zabezpečenia (tmavý stĺpec) zrejmé, aktuálne vyčlenené prostriedky z privatizácie vydržia do roku 2010. Sociálna poisťovňa však vytvorí rezervy, ktoré jej umožnia nežiadať o garanciu štátneho rozpočtu až za horizont roka 2020.

V tabuľkách č. 6, 7 a 8 sa uvažuje s 50 % vstupnou účasťou. Tmavou čiarou je vyznačený rok, v ktorom sa vyčerpajú disponibilné finančné prostriedky z privatizácie určené na dôchodkovú reformu, zostatky základného fondu dôchodkového poistenia Sociálnej poisťovne a krytie deficitu sa od tohto roku bude musieť zabezpečiť zdrojmi štátneho rozpočtu, resp. dodatočnými privatizačnými zdrojmi. Bez dodatočných prostriedkov z privatizácie to bude rok 2009. Pri dodatočne vložených 50 mld. Sk v roku 2005 vystačia rezervy Sociálnej poisťovne do roku 2014, pri dodatočne vložených 100 mld. Sk v roku 2005 rezervy Sociálnej poisťovne vystačia za horizont roka 2020.

Makroekonomický scenár pre obdobie rokov 2004 – 2085 *
Tab. č. 1
	OPTIMISTICKÝ VARIANT	PESIMISTICKÝ VARIANT	
	2004-2009	2010-2085	2004-2009	2010-2085	
Priemerná miera inflácie	3,9 %	2,1 %	4,2 %	2,6 %	
Priemerná miera nezamestnanosti	14,6 %	6,1 %	16,9 %	8,1 %	
Rast produktivity práce (reálny)	3,8 %	 2,2 %	3,6 %	1,7 %	
Rast priemernej mzdy (reálny)	2,6 %	1,6 %	2,5 %	1,1 %	
Priemerný rast HDP (reálny)	4,9 %	1,9 %	4,6 %	1,4 %	

* V období rokov 2002 – 2006 makroekonomický scenár rešpektuje prognózu Ministerstva financií SR zo „Strednodobého makroekonomického scenára“; v období rokov 2006 – 2009 táto prognóza plynulo prechádza do dlhodobého scenára pre roky 2010 – 2085 vypracovaného MPSVR SR.

Demografický scenár pre obdobie rokov 2000 – 2080
Tab. č. 2
	2000	2010	2020	2030	2040	2050	2060	2070	2080	
Počet živonarodených v priebehu roka	55 152	52 691	59 011	64 006	50 241	49 214	48 111	47 114	43 640	
Počet obyvateľstva (mil. osôb)	5,41	5,42	5,35	5,32	5,14	4,87	4,61	4,36	4,15	
Priemerný vek populácie – Muži	34,4	37,2	39,6	40,7	41,6	42,3	42,3	41,9	41,9	
                                            – Ženy	37,5	40,3	42,8	44,1	45,2	45,9	46,2	45,6	45,1	
                                            – Spolu	36,0	38,8	41,2	42,5	43,5	44,2	44,3	43,8	43,5	
Očakávaná dĺžka života – Muži	68,5	68,8	69,4	70,1	70,8	71,6	72,5	73,4	74,4	
                                          – Ženy	76,9	77,4	78,1	78,7	79,5	80,3	81,2	82,2	83,3	

Scenár nezamestnanosti pre obdobie rokov 2004 – 2085 
Tab. č. 2*
Priemerná miera nezamestnanosti	ROKY	OPTIMISTICKÝ VARIANT	PESIMISTICKÝ VARIANT	
	2004	16,3	18,3	
	2005	15,7	17,7	
	2006	15,4	17,4	
	2007	14,4	16,6	
	2008	13,4	15,8	
	2009	12,4	15,4	
	2010	11,6	14,8	
	2011-2020	10,0	12,0	
	2021-2030	8,0	10,0	
	2031-2040	6,0	8,0	
	2041-2080	5,0	7,0	

Graf č. 1
 Graf č. 2
 Graf č. 3
Tab. č. 3

(vo vekovom  pásme  19  až  54 rokov sa 30 % dotknutých občanov rozhodne pre vstup do systému starobného dôchodkového sporenia)

      Tab. č. 4	

(vo vekovom  pásme  19  až  54 rokov sa 30 % dotknutých občanov rozhodne pre vstup do systému starobného dôchodkového sporenia)

   Tab. č. 5

(vo vekovom  pásme  19  až  54 rokov sa 30 % dotknutých občanov rozhodne pre vstup do systému starobného dôchodkového sporenia)

   Tab. č. 6

(vo vekovom  pásme  19  až  54 rokov sa 50 % dotknutých občanov rozhodne pre vstup do systému starobného dôchodkového sporenia)

   Tab. č. 7

 (vo vekovom  pásme  19  až  54 rokov sa 50 % dotknutých občanov rozhodne pre vstup do systému starobného dôchodkového sporenia)

   Tab. č. 8

 (vo vekovom  pásme  19  až  54 rokov sa 50 % dotknutých občanov rozhodne pre vstup do systému starobného dôchodkového sporenia)

II: Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

	Nasledovná tabuľka č. 9 dokumentuje tzv. mieru náhrady, t. j. pomer priemerného starobného dôchodku k priemernej mzde, zo systému starobného dôchodkového sporenia pri príspevkovej sadzbe 10 % za vopred stanovených predpokladov rastu inflácie, rastu priemernej mzdy a nominálneho zhodnotenia po odpočítaní administratívnych poplatkov.

Zo strednodobého hľadiska sa v nadväznosti na vyhodnotenie fiskálnych dopadov zavedenia kapitalizačného piliera očakáva postupné znižovanie príspevkového zaťaženia, hlavne na invalidné dôchodky, neskoršie aj na starobné dôchodky. Z dlhodobého hľadiska bude mať teda zavedenie starobného dôchodkového sporenia znižovaním príspevkovej sadzby pozitívny vplyv na vytváranie lepších podmienok na rozvoj podnikania v Slovenskej republike.

Tab. č. 9

III: Odhad dopadov na životné prostredie

Predkladaný materiál nemá vplyv na životné prostredie.

III: Odhad dopadov na zamestnanosť

	Predlžovanie dôchodkového veku (zo strednodobého hľadiska) žien v období rokov 2004 – 2021 a mužov v období 2004 – 2011 (maximálne o 6 mesiacov ročne), ktoré je nevyhnutným predpokladom udržania finančnej stability súčasného priebežného dôchodkového systému, na jednotný dôchodkový vek mužov a žien vo výške 62 rokov, bude mať vplyv na zvýšenie počtu osôb v ekonomicky aktívnom veku.

V dlhodobom horizonte stabilizácia finančnej rovnováhy dôchodkového systému, silnejšia väzba medzi platením príspevkov a poberaním dôchodkov, zníženie príspevkového zaťaženia a ďalšie už spomínané aspekty môžu znamenať zvýšenie zamestnanosti prostredníctvom vyššieho ekonomického rastu.

	Nasledovné tabuľky dokumentujú vývoj nezamestnanosti vplyvom zvyšovania dôchodkového veku na 62 rokov.

LEGENDA:

A = predpokladaná miera nezamestnanosti v % (pri nepredlžovaní dôchodkového veku);

B = zamestnané a nezamestnané osoby spolu (pri nepredlžovaní dôchodkového veku);
C = nezamestnané osoby (pri nepredlžovaní dôchodkového veku);
D = prírastok v danom roku na trh práce pod vplyvom predlžovania dôchodkového veku;
E1, E2, E3 = celková miera nezamestnanosti v prípade, že 100%, 50%, resp. 30% dotknutých osôb zostane nezamestnaných

Tab. č. 10

Pozn.: počty osôb sú uvádzané v tisícoch.

Zväčšenie miery nezamestnanosti v %
v jednotlivých rokoch vo variantoch E1, E2. E3

			      Tab. č. 11