Návrh 
Koncepcie reformy dôchodkového zabezpečenia 
v  Slovenskej republike

1. Dôvody nevyhnutnosti zásadnej zmeny dôchodkového systému na Slovensku

Medzi základné aspekty poskytovania dôchodkového zabezpečenia možno zaradiť výšku poskytovaných dôchodkov, dostupnosť a bezpečnosť ich poskytovania, ako aj udržateľnosť dôchodkového systému. Súčasný spôsob poskytovania a financovania dôchodkov v  Slovenskej republike - najmä vzhľadom na očakávaný budúci vývoj - potrebuje v tomto ohľade zásadnú systémovú zmenu. Účelom tohto materiálu je predstaviť základnú koncepciu potrebnej reformy, ktorá povedie k vytvoreniu systému, v ktorom budú  vyššie uvedené aspekty v maximálne možnej miere prítomné.

1.1 Súčasné poskytovanie dávok dôchodkového zabezpečenia v Slovenskej republike 

Poskytovanie dávok dôchodkového zabezpečenia v  Slovenskej republike má v súčasnosti viaceré formy. Dominantné postavenie zaujíma verejný systém dôchodkového zabezpečenia, dobrovoľné dôchodkové schémy majú z hľadiska poskytovaného zabezpečenia zanedbateľný význam.

Základným a dominujúcim systémom je povinný verejný (dávkovo definovaný) systém priebežne financovaného dôchodkového zabezpečenia, ktorý je vykonávaný verejnoprávnou Sociálnou poisťovňou (ďalej „priebežný systém“) prostredníctvom jej  základného fondu dôchodkového zabezpečenia.  Príjmami systému sú: 

•	odvody zamestnancov a zamestnávateľov,
•	odvody z príjmov  samostatne zárobkovo činných osôb a spolupracujúcich osôb; spoločníkov s. r. o.,
•	platby štátu a Národného úradu práce za tzv. náhradné doby, ktoré sú uhrádzané v rámci bežných rozpočtových výdavkov, resp. z príjmov  Národného úradu práce, 
•	transfery zo základného fondu nemocenského poistenia a rezervného fondu Sociálnej poisťovne. 

V rámci tohto systému sú vyplácané viaceré druhy dôchodkových dávok viac než 1,4 miliónu dôchodcov. Ide o starobný dôchodok, pomerný starobný dôchodok, invalidný dôchodok, čiastočný invalidný dôchodok, dôchodok za výsluhu rokov, dôchodok manželky, sirotský dôchodok, vdovský dôchodok, vdovecký dôchodok, sociálny dôchodok, ako aj zvýšenie dôchodku pre  bezvládnosť, úprava dôchodkov, ktoré sú jediným zdrojom príjmu  a zvýšenie dôchodkov z titulu účasti na odboji a rehabilitácie. Výdavky tohto systému v súčasnosti dosahujú 8 % HDP. V širšom zmysle možno na Slovensku do dôchodkového systému zahrnúť aj rôzne dobrovoľné formy dôchodkového zabezpečenia, ako napr. životné poistenie, kolektívne investovanie, sporenie v bankách alebo iných finančných inštitúciách, alebo aj držbu iných aktív. Jedinou formálne inštitucionalizovanou formou poskytovania dobrovoľného dôchodkového zabezpečenia je systém doplnkového dôchodkového poistenia, ktorý v súčasnosti kumuluje aktíva na úrovni 0,6% HDP.

1.2 Kľúčové problémy dôchodkového systému na Slovensku

Hlavný problém fungovania dôchodkového systému na Slovensku spočíva v dominantnom podiele verejného, priebežne financovaného systému, v rámci celého systému dôchodkového zabezpečenia. Tento pri zachovaní princípu jeho fungovania ako systému zabezpečujúceho primeranú náhradu príjmu v prípade staroby, dlhodobej nespôsobilosti na prácu alebo straty živiteľa (ďalej len „systém poskytovania primeranej náhrady príjmu“) nemožno pokladať v jeho terajšej podobe za dlhodobo udržateľný. 

Ďalším problémom je praktická absencia dobrovoľných foriem dôchodkového sporenia a poistenia, ktoré (i) sú vytláčané verejným priebežným systémom, (ii) pre ktorých existenciu neexistujú vhodné legislatívne podmienky a (iii) ktorých rozšírenie je brzdené nerozvinutým finančným trhom a pod.

Neudržateľnosť má svoje príčiny nielen v nepriaznivom demografickom vývoji, v predpoklade budúcej zvýšenej mobility a migrácie pracovnej sily po vstupe Slovenskej republiky na spoločný trh Európskej únie a na svetové trhy. Problém spočíva aj v neexistencii vlastníckych práv v rámci dôchodkového systému a v nízkej motivácii participovať na pracovnom procese v rámci legálnej ekonomiky a následne prispievať do dôchodkového systému. 
	
V doterajšej diskusii nebola problematike migrácie a významu vlastníckych práv pre fungovanie dôchodkového systému venovaná dostatočná pozornosť (problém demografického vývoja je, naopak, už pomerne známy). Avšak práve tieto aspekty, ktoré úzko súvisia s nastavením motivácií v dôchodkovom systéme,  sú dôvodom pre uskutočnenie zásadnej reformy súčasného dôchodkového systému, ktorá by mala spočívať:

•	v zavedení silného príspevkovo definovaného povinného systému starobného dôchodkového sporenia,
•	v znížení rozsahu priebežného systému a v zachovaní filozofie priebežného systému,  ako systému poskytovania primeranej náhrady príjmu vo vymedzených sociálnych udalostiach  a
•	vo zvýšení významu dobrovoľných dôchodkových schém.
1.3 Nedostatky doposiaľ navrhovaných riešení

Problém slovenského dôchodkového systému spočíva nielen v rozsahu a dominancii priebežného financovania, ale, ako sme už uviedli, predovšetkým v samotnom charaktere priebežného spôsobu financovania, ktorý nie je v dnešnej podobe dlhodobo udržateľný. Priebežný systém financovania je potrebné výrazne modifikovať a vhodne doplniť systémom povinného starobného dôchodkového sporenia, pričom musí dôjsť k zvýšeniu významu dobrovoľných foriem financovania a poskytovania dôchodkového zabezpečenia, zmene úlohy štátu v dôchodkovom systéme, ktorá bude pozostávať z tvorby, implementácie a efektívneho vymáhania pravidiel fungovania v systéme starobného dôchodkového sporenia a garancie minimálneho štandardu dôchodkového zabezpečenia v súlade s prijatými medzinárodnými záväzkami a makroekonomickými obmedzeniami.

Predchádzajúca Koncepcia reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike uvažovala v rámci reformy dôchodkového systému so zachovaním priebežného financovania v podobe systému poskytovania primeranej náhrady príjmu, pričom opomenula existenciu významu vlastníckych práv na stabilitu systému, ako aj otázky súvisiace s mobilitou a migráciou pracovnej sily, možnou dezintegráciou príjmovej základne na platenie poistného do priebežného systému prostredníctvom vyhýbania sa platbám odvodov a pod. Z tohto dôvodu predpoklad stability priebežného financovania, z ktorého vychádza predchádzajúca Koncepcia reformy sociálneho poistenia v Slovenskej republike, nemožno pokladať za dostatočne realistický. 

Zámerom predkladanej koncepcie je predstaviť návrh reformy, ktorej cieľom by bola transformácia dnešného systému do udržateľnejšej podoby trojpilierového modelu, než aký predstavila predchádzajúca koncepcia, ktorá uvažovala so silným priebežným pilierom a menej významným kapitalizačným pilierom. V predkladanej koncepcii sa uvažuje s novým, dávkovo definovaným, priebežným pilierom (I. pilier), ktorý bude financovaný prostredníctvom  príspevkov. Nový priebežný dôchodkový systém bude poskytovať dávku v závislosti: 

v alt. 1a - od počtu rokov prispievania do dôchodkového systému a výšky príjmov, z ktorých boli zaplatené príspevky. Táto dávka bude poskytovaná všetkým občanom, ktorí splnia podmienky nároku na dávku, t. j. dovŕšenie dôchodkového veku a minimálny počet rokov prispievania do priebežného systému a do systému starobného dôchodkového sporenia.

v alt. 1b - od výšky zostatku na osobnom dôchodkovom účte a od stanoveného minimálneho počtu rokov prispievania do systému starobného dôchodkového sporenia. Táto dávka bude mať formu doplatku k dôchodku zo systému starobného dôchodkového sporenia, ak tento dôchodok nebude dosahovať minimálnu zákonom stanovenú výšku po dovŕšení stanoveného dôchodkového veku.

Náhradu príjmu bude rovnako (do určitej úrovne v závislosti od vymeriavacieho základu) zabezpečovať systém starobného dôchodkového sporenia (II. pilier), tzv. kapitalizačný pilier, ktorý bude príspevkovo definovaný a financovaný prostredníctvom príspevkov na osobné dôchodkové účty účastníkov systému. 

Občanom bude v rámci systému starobného dôchodkového sporenia umožnený individuálny výber jednej z viacerých dôchodkových správcovských spoločností, ktoré budú vytvárať dôchodkové fondy a ktoré budú spravovať dôchodkové aktíva v dôchodkových fondov. Dôchodkové správcovské spoločnosti budú podliehať vzájomnej konkurencii na trhu, ktorá bude vyvíjať tlak na skvalitňovanie služieb súvisiacich so správou dôchodkových aktív. V prípade nespokojnosti občana s jeho výberom dôchodkovej správcovskej spoločnosti bude občanovi umožnený prestup do inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti. 

Navrhovaným spôsobom usporiadania dôchodkového systému sa bude v priebežnom systéme uplatňovať čiastočne princíp solidarity a zásluhovosti. Princíp zásluhovosti sa bude v plnom rozsahu uplatňovať najmä v systéme starobného dôchodkového sporenia. 

Realizácia predkladanej koncepcie výrazne posilní zainteresovanosť jednotlivcov na riešení ich životnej úrovne v starobe a umožní individuálny odchod do dôchodku pre tých účastníkov, ktorí si vlastnou aktivitou v priebehu produktívneho života ušetrili dostatok zdrojov na svojom osobnom dôchodkovom účte.

2. Princípy fungovania nového dôchodkového systému

	Požiadavky na fungovanie dôchodkového systému schopného čeliť vývoju, ktorý možno očakávať v nadchádzajúcich desaťročiach, možno formulovať v štyroch základných rovinách:

•	udržateľnosť a finančná stabilita dôchodkového systému,
•	primeranosť  úrovne dôchodkového zabezpečenia,
•	maximalizácia bezpečnosti poskytovania dávok dôchodkového zabezpečenia,
•	dostupnosť adekvátneho dôchodkového zabezpečenia pre všetky príjmové kategórie.

Z týchto požiadaviek je možné odvodiť základné princípy, na ktorých základe by mal fungovať budúci dôchodkový systém po uskutočnení jeho reformy. Tieto princípy musia zohľadniť vonkajšie a vnútorné obmedzenia existujúce v rámci slovenského dôchodkového systému a slovenskej ekonomiky.

2.1 Udržateľnosť a stabilita systému

Udržateľnosť a stabilita je kľúčovou požiadavkou dlhodobého fungovania dôchodkového systému. Táto má dve základné roviny: 

•	akceptácia prispievania do systému z hľadiska občanov,
•	odolnosť systému voči zmene vonkajších (demografických, ekonomických a iných)  faktorov ovplyvňujúcich jeho fungovanie. 

Systém, ktorý si nie je schopný vytvárať a udržiavať vlastné príjmy a ktorého prevádzkové hospodárenie býva ohrozené zmenami na trhu práce, demografickým vývojom, momentálnym stavom verejných rozpočtov a pod., vytvára potrebu zabezpečovania zdrojov nesystémovými opatreniami. 

Takéto nesystémové opatrenia – či  ide o arbitrárne presuny medzi jednotlivými zložkami verejných financií (ako je tomu dnes medzi fondmi Sociálnej poisťovne a v prípade neuskutočnenia reformy by bolo v budúcnosti nutné z prostriedkov štátneho rozpočtu), nesystémové prerozdeľovanie v neprospech súčasných daňových poplatníkov alebo zvyšovanie verejného dlhu na úkor budúcich daňových poplatníkov – budú v nadchádzajúcich desaťročiach s ohľadom na očakávaný demografický vývoj a možný vývoj na trhu práce čoraz ťažšie uskutočniteľné, môžu mať v dnešnom meradle obrovský rozsah, a teda neobídu sa bez nezanedbateľných negatívnych efektov na výkonnosť slovenskej ekonomiky a životnú úroveň občanov.

Princíp sporenia  a vlastnícke práva

Z hľadiska stability príjmov dôchodkového systému je nevyhnutné, aby bolo prispievanie do systému občanmi akceptované a aby sa mu občania, resp. zamestnávatelia, vyhýbali v čo najmenšej miere.  V súčasnom slovenskom priebežnom systéme, kde je výška dávok prakticky len málo závislá od výšky odvedených platieb, je platenie odvodov občanmi celkom pochopiteľne vnímané ako platenie daní, dôsledkom čoho dochádza k vyhýbaniu sa platbám odvodov, zatajovaniu a presúvaniu príjmov, najrôznejším úpravám vymeriavacieho základu, demotivácii oficiálne sa zamestnať, uprednostňovaniu neformálnej ekonomiky, migrácii na trhy práce krajín s menším odvodovým zaťažením, a pod.  Ako sme už uviedli, v dôsledku pokračujúcej informatizácie spoločenských vzťahov a elektronizácie platobných systémov, ktoré možno v nadchádzajúcich desaťročiach očakávať, sa tieto tendencie ešte viac zosilnia, čo môže mať na verejné dôchodkové systémy s poistným charakterom, akým je (alebo presnejšie povedané akým má ambíciu byť) aj súčasný slovenský verejný dôchodkový systém, dezintegračný vplyv.

Prispievanie do nového dôchodkového systému by malo byť založené na týchto princípoch:

•	zásluhovosť v priebežnom systéme, najmä však v systéme starobného dôchodkového sporenia (výška dávok má odzrkadľovať výšku zaplatených príspevkov) zhmotnená v sporivom princípe,
•	adekvátna výška povinného prispievania,
•	využitie funkcie vlastníckych práv v systéme starobného dôchodkového sporenia (v prípade úmrtia prispievateľa sú naakumulované úspory  predmetom dedenia),
•	individuálna voľba veku odchodu do dôchodku v systéme starobného dôchodkového sporenia (tzv. „možnosť vyviazania sa zo systému“),
•	obmedzenie a zmena charakteru redistribúcie dnešného priebežného systému znížením jeho rozsahu.

Dobrovoľný súkromný pilier

Na rozdiel od súčasnosti, dobrovoľný systém nebude stáť len na báze doplnkového dôchodkového poistenia, ale bude využívať aj ďalšie produkty finančného trhu. Pôjde najmä o životné poistenie zabezpečované životnými poisťovňami, vymedzené druhy sporenia v bankách a vybrané produkty kolektívneho investovania a poskytovania investičných služieb. Pre zaradenie finančného produktu do dobrovoľného dôchodkového systému bude rozhodujúca miera rizika spojeného s príslušným produktom a dlhodobý charakter, ktorý neumožní zneužívať prípadné daňové výhody poskytované pre túto oblasť štátom. 

V oblasti doplnkového dôchodkového poistenia dôjde k zásadnej zmene právnej úpravy. Tá musí:

•	umožniť účasť v tomto poistení všetkým občanom za rovnakých podmienok, 
•	jednoznačne vymedziť majetkové vzťahy v doplnkovej dôchodkovej poisťovni a zlepšiť ochranu poistencov pri nakladaní s majetkom a vstupovaní doplnkovej dôchodkovej poisťovne do záväzkových vzťahov,
•	oddeliť majetok zakladateľov od majetku poistencov a poberateľov dávok,
•	zabezpečiť, aby správu aktív mohli vykonávať výlučne profesionálne subjekty s osobitným povolením – správcovské spoločnosti a
•	zabezpečiť nezávislý a efektívny dohľad.

Výška dôchodkových príjmov plynúcich z III. piliera, t.j. z dobrovoľných schém, bude individuálna a nebude žiadnym spôsobom limitovaná. Závisieť bude výlučne od objemu investovaných prostriedkov počas aktívneho veku a výšky ich zhodnotenia. Spôsob daňového zvýhodnenia jednotlivých foriem dobrovoľného dôchodkového sporenia a poistenia by mal byť súčasťou Koncepcie daňovej reformy pripravovanej Ministerstvom financií SR.

Dvojzložkový povinný systém poskytujúci primeraný štandard dôchodkového zabezpečenia

Dávku z povinného systému možno chápať v zmysle určitého primeraného štandardu, na ktorého financovaní sa zúčastňujú  platitelia príspevkov, či už v priebežnom systéme, tak aj v systéme starobného dôchodkového sporenia. Povinný dôchodkový systém bude dvojzložkový.

Medzi dôvody nevyhnutnosti existencie povinného systému starobného dôchodkového sporenia sa zaraďuje:

•	morálny hazard jednotlivcov z nízkopríjmových skupín (neochota sporiť a poisťovať sa) a 
•	existencia krátkozrakosti pri rozhodovaní jednotlivcov.

Povinná participácia by nemala presiahnuť úroveň nutnú na zabezpečenie primeraného štandardu, čo umožní udržiavať príspevkové zaťaženie na nízkej úrovni a nebude spôsobovať rozsiahlejšie demotivačné efekty. 

Systém povinnej kapitalizácie v sebe zahŕňa povinné sporenie, v  ktorého rámci bude riešená strata príjmu v starobe.

Vyšší  dôchodkový vek v priebežnom systéme a jeho zmenená funkcia

Slovensko bude v 21. storočí vystavené starnutiu populácie, pričom podľa  posledných prognóz Výskumného demografického centra je tento trend v časovom horizonte najbližších 50 rokov nezvratný.

Z hľadiska demografického vývoja je nevyhnutné využitie dvoch základných princípov, ktoré zabezpečia zvýšenú odolnosť dôchodkového systému voči starnutiu populácie:

•	zavedenie systému kapitalizácie v rámci dôchodkového systému a
•	 zvýšenie dôchodkového veku a  vyrovnanie dôchodkového veku mužov a žien.

Aj v budúcom povinnom dôchodkovom systéme bude nevyhnutné stanoviť  hranicu dôchodkového veku. Funkcia tohto parametra sa však bude značne líšiť od funkcie, ktorú má v dnešnom systéme. Jednotlivci budú mať možnosť vyviazať sa zo systému starobného dôchodkového sporenia v prípade, ak si z naakumulovaných zdrojov dokážu zabezpečiť dôchodok aj pred dovŕšením dôchodkového veku. Stanovenie dôchodkového veku bude plniť funkciu:

•	veku, v ktorom má občan možnosť premeniť dôchodkové úspory na jeho osobnom dôchodkovom účte na doživotnú anuitu ( t. j. pravidelný doživotný mesačný dôchodok) v systéme starobného dôchodkového sporenia, bez ohľadu na skutočnosť, či táto anuita dosahuje minimálnu zákonom stanovenú výšku,
•	hranice pre vznik nároku na poberanie dávky z priebežného piliera a 
•	hranice pre uplatnenie nárokov vzniknutých do dátumu spustenia reformy v priebežnom systéme vyplývajúcu z minulých platieb odvodov do starého priebežného systému.

V priebehu ďalšieho fungovania systému starobného dôchodkového sporenia bude pre veľkú časť občanov, ktorí prejdú do nového systému tento zákonom stanovený dôchodkový vek len nezáväzným termínom pre odchod do dôchodku, nakoľko po nasporení minimálnej čiastky potrebnej  pre zakúpenie anuity sa budú môcť zo systému vyviazať skôr.

Pri súčasných trendoch znižovania počtu produktívneho obyvateľstva je zvýšenie dôchodkového veku v priebežnom systéme nevyhnutnou podmienkou zachovania súčasnej úrovne dôchodkového zabezpečenia a možnosti únosnej transformácie priebežného systému z hľadiska transformačných nákladov. Zvyšovanie  dôchodkového veku netreba chápať ako negatívny jav, ale skôr ako logické prispôsobenie hranice medzi obyvateľstvom v produktívnom a poproduktívnom veku na úroveň zodpovedajúcu zvýšenej očakávanej dĺžke života a nevyhnutný prostriedok zvýšenia produkčnej schopnosti ekonomiky.
2. 2. Maximalizácia výšky a bezpečnosti poskytovaného dôchodkového zabezpečenia

	Úroveň dôchodkov je jedným zo základných aspektov poskytovania dôchodkového zabezpečenia.  Jedným z cieľov nového dôchodkového systému bude poskytovanie vyššej úrovne dôchodkov, než je to v dnešnom systéme, čo sa dosiahne (i) posilnením významu dobrovoľných dôchodkových schém (posilnenie III. piliera), (ii) zavedením systému starobného dôchodkového sporenia (zavedenie II. piliera) a (iii) úpravou dnešného priebežného systému (modifikácia I. piliera). Princípy, na ktorých základe bude dosahovaná maximálna výška dôchodkového zabezpečenia, budú nasledovné:

•	investovanie dôchodkových úspor,
•	čo najvyššia možná miera konkurencie v rámci systému starobného dôchodkového sporenia (povinného i dobrovoľného),
•	diverzifikácia dôchodkových aktív,
•	efektívna administrácia systému, 
•	adresná redistribúcia vo verejnom pilieri.

Sporenie, investovanie, kapitálové trhy

Základným predpokladom vyššej výhodnosti systému starobného dôchodkového sporenia (kapitalizácie) oproti systému priebežného financovania musí byť vyššia reálna výnosnosť aktív, do ktorých sú dôchodkové úspory investované, v porovnaní s rastom mzdovej bázy. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že nie všetky aktíva majú vyššiu výnosnosť, než je implicitná výnosnosť priebežného systému. 

	Aby malo teda vytvorenie povinného systému starobného dôchodkového sporenia pre prispievateľov význam, je potrebné umožniť investovanie prevažnej časti dôchodkových úspor do rôznych cenných papierov emitovaných súkromnými emitentami, pretože investovanie (prevažnej časti alebo dokonca všetkých) dôchodkových úspor do štátnych dlhopisov nedokáže zabezpečiť požadovanú návratnosť tak, aby bol prestup do nového systému pre občanov výhodnejší. S cieľom zabezpečiť bezpečnosť investovania dôchodkových aktív však budú stanovené limity ich investovania z hľadiska ich teritoriálneho umiestnenia, emitenta, druhu cenného papiera a pod.   

Konkurencia, diverzifikácia a prísny dohľad v rámci systému povinného starobného dôchodkového sporenia

	Systém povinného starobného dôchodkového sporenia bude spravovaný na konkurenčnom princípe súkromnými dôchodkovými inštitúciami. Štátu bude v novom systéme pripadať dôležitá funkcia tvorcu a vymáhateľa pravidiel fungovania súkromných dôchodkových inštitúcií a funkcia prevádzkovateľa centrálneho registra prispievateľov. Súkromné dôchodkové inštitúcie budú podliehať prísnemu dohľadu nezávislého orgánu. Politika dohľadu a regulácie bude zameraná na:
•	stanovovanie adekvátnych pravidiel pre vznik a pôsobenie súkromných dôchodkových inštitúcií,
•	elimináciu rizika defraudácie, alebo nebezpečenstva znehodnotenia majetku,
•	stanovenie pravidiel pre umiestňovanie aktív (diverzifikácia),
•	transparentnosť vzťahov v rámci systému starobného dôchodkového sporenia,
•	nízkej nákladovosti systému starobného dôchodkového sporenia a
•	včasné zabezpečovanie presných, kvalitných a úplných informácií pre prispievateľov a  orgán dohľadu.

Administratívna náročnosť v rámci  priebežného piliera

Priebežný pilier bude povinný, verejne spravovaný, financovaný  z príspevkov. Systém bude mať funkciu primeranej náhrady príjmu v  starobe, prípadne nespôsobilosti na prácu či strate živiteľa. V alt. 1b budú z dôvodov fiskálnej udržateľnosti budúceho priebežného systému dôchodkové úspory z povinného systému starobného dôchodkového sporenia predmetom príjmového testovania. 

	V Tabuľke č. 1 sú špecifikované piliere nového dôchodkového systému.

Tabuľka 1 – Piliere nového dôchodkového systému

		I.		II.		III.	
Pilier		Povinný, verejne spravovaný		Povinný, súkromne spravovaný		Dobrovoľný, súkromne spravovaný	
  	  	  	  	  	  	  	
Funkcie		Náhrada príjmu		Náhrada príjmu		Náhrada príjmu	
Nástroj		Redistribúcia		Akumulácia úspor a poistenie		Akumulácia úspor a poistenie	
Forma	  	Alt. 1a: Dôchodok poskyto-vaný v závislosti od minimál-neho počtu rokov prispie-vania a príjmu, z ktorého sa platili príspevky
Alt. 1b: : Dôchodok posky-tovaný v závislosti od mini-málneho počtu rokov pris-pievania a výšky dôchodko-vých úspor	  	Anuita alebo programovaný výber prostriedkov z osob-ného dôchodkového účtu	  	Osobné dôchodkové sporenie, poistenie  alebo zamestnanecká schéma 	
Financovanie		Priebežné		Kapitalizácia		Kapitalizácia	
  	  	  	  	  	  	  	
Výška dôchodku	  	Alt. 1a: dôchodok v závislosti od výšky príjmu, z ktorého sa platili príspevky
Alt. 1b: dôchodok,   ktorý dopĺňa dôchodok zo starobného dôchodkového sporenia do minimálnej zákonom stanovenej výšky	  	 podľa naakumulovaných úspor na osobnom dôchodkovom účte,

	  	podľa naakumulovaných úspor a individuálnych preferncií 	
							
		viac ako 40 % miera náhrady			

3. Rámcové vymedzenie dôchodkovej reformy

V predchádzajúcich kapitolách sme predstavili požiadavky na nový dôchodkový systém a princípy fungovania takéhoto dôchodkového systému. V tejto kapitole sa venujeme predstaveniu princípov reformy, ktoré je potrebné pri systémovej zmene súčasného systému na nový systém dodržiavať, predstaveniu potrebných opatrení, ktoré je treba uskutočniť a špecifikácii systémových zmien týkajúcich sa poskytovania jednotlivých druhov dôchodkov.

3.1 Princípy a kľúčové opatrenia dôchodkovej reformy

	Reforma, ktorej cieľom je transformácia dnešného systému dôchodkového zabezpečenia na moderný dôchodkový systém, ktorý sme predstavili v predchádzajúcej kapitole, bude pri zohľadnení reformných obmedzení založená na nasledovných princípoch:

•	alt. 2a - sloboda voľby medzi „súčasným dôchodkovým systémom a navrhovaným dôchodkovým systémom“ pre všetkých účastníkov súčasného priebežného systému, povinnosť vstupu do navrhovaného dôchodkového systému pre osoby prvýkrát vstupujúce na trh práce po dátume účinnosti reformy, umožnenie vstupu do systému starobného dôchodkového sporenia iba pretie osoby, ktoré by po dátume prestupu do nového systému  platili príspevky minimálne 5 rokov 

•	alt. 2b - sloboda voľby medzi „súčasným dôchodkovým systémom a navrho-vaným dôchodkovým systémom“  pre občanov vo veku 35 – napr. 55 rokov k dátumu účinnosti reformy, povinnosť vstúpiť do navrhovaného dôchodkového systému pre osoby mladšie ako 35 rokov k dátumu účinnosti reformy, nemožnosť účasti v navrhovanom dôchodkovom systéme pre osoby staršie ako napr. 55 rokov k dátumu účinnosti reformy 

•	uznanie nárokov vzniknutých k dátumu účinnosti reformy,
•	zachovanie súčasnej úrovne v rámci povinného systému dôchodkového zabezpečenia,
•	fiskálna udržateľnosť transformácie systému,
•	vytvorenie inštitucionálnej štruktúry povinného systému s ohľadom na efektívnu správu a elimináciu možných rizík, 
•	adekvátny a efektívny dohľad nad dôchodkovými inštitúciami spravujúcich povinný systém starobného dôchodkového sporenia, 
•	tvorba podmienok pre rozvoj dobrovoľného dôchodkového sporenia a poistenia a
•	komunikácia s občanom.

Sloboda voľby medzi „súčasným dôchodkovým systémom a navrhovaným dôchodkovým systémom“  

Jednotlivci, ktorí:

 alt. 2a -  budú v čase nadobudnutia účinnosti reformy účastníkmi súčasného priebežného systému a  ktorí by po dátume prestupu do nového systému platili príspevky minimálne 5 rokov 

 alt. 2b -       vo veku 35 – napr. 55 rokov budú v čase nadobudnutia účinnosti reformy účastníkmi súčasného priebežného systému, 

dostanú možnosť voľby zostať aj naďalej v súčasnom priebežnom systéme upravenom novým zákonom, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, alebo prestúpiť do navrhovaného dôchodkového systému, pričom možnosť vstúpiť do systému starobného dôchodkového sporenia bude časovo obmedzená, napr. v období  dvoch až troch rokov od účinnosti reformy.

Ak sa prispievateľ rozhodne pre účasť v  novom dôchodkovom systéme, nebude už môcť prestúpiť späť do pôvodného priebežného systému, t.j. v pôvodnom priebežnom systéme mu nebudú môcť vzniknúť vyššie nároky než nároky, ktoré nadobudne k dátumu prestupu do nového dôchodkového systému.

Jedným z najvážnejších opatrení dôchodkovej reformy je určenie vhodnej sadzby povinných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie. Toto rozhodnutie nemôže byť v žiadnom prípade arbitrárne, naopak, je potrebné prihliadať na dve hlavné kritériá:

•	percentuálna sadzba bude určená tak, aby v strednodobom horizonte prispievania zabezpečila požadovanú úroveň dôchodku z povinného systému starobného dôchodkového sporenia a
•	bude určená s ohľadom na fiskálne dosahy dôchodkovej reformy a možnosti ich financovania.

Jednotlivci, ktorí zostanú v  priebežnom systéme, budú posudzovaní podľa nového zákona, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, pričom filozofia zákona č. 413/2002 Z. z. bude v novom zákone zachovaná.

Zachovanie  priznaných dôchodkov v priebežnom systéme

	Odobratie priznaných dôchodkov je neakceptovateľné a politicky nepriechodné. Prevažná väčšina súčasných starobných dôchodcov nie je v situácii, aby si mohla zabezpečiť dostatočné zdroje na udržanie akceptovateľnej životnej úrovne a ľudia vzhľadom na nepriaznivý minulý vývoj nedisponujú veľkým objemom úspor alebo inak naakumulovaného majetku. Všetkým dôchodcom, ktorým vznikol v súčasnom systéme nárok na poberanie starobného a pozostalostného dôchodku, bude teda tento ponechaný. 

Povinný vstup občanov  do nového dôchodkového systému 

Povinný prechod  osôb, ktoré:

alt. 2a  -  prvýkrát vstupujú na trh práce po dátume účinnosti reformy 

alt. 2b  – sú mladšie ako 35 rokov po dátume účinnosti reformy 

 do povinného nového dôchodkového systému znamená, že každý prispievateľ bude prispievať časťou príspevkov do priebežného systému a časťou príspevkov do systému starobného dôchodkového sporenia (s perspektívou postupného poklesu príspevkového zaťaženia)

Fiskálna udržateľnosť transformácie systému

	Charakter navrhovaných krokov bude mať zásadný vplyv na riadenie celého okruhu verejných financií. Je preto potrebné uvažovať nad čo najefektívnejším mechanizmom splácania existujúceho dlhu a pri získavaní zdrojov financovania transformačného obdobia využiť všetky dostupné prostriedky zníženia fiskálnych nárokov. Okrem úspor na strane získavania zdrojov je nevyhnutné pristúpiť aj k úsporám na strane výdavkov. To znamená nájdenie optimálneho spôsobu valorizácie vyplácaných dávok,  zvýšenie dôchodkového veku a pod.. 

Vytvorenie inštitucionálnej štruktúry povinného systému s ohľadom na efektívnu správu systému a elimináciu možných rizík

	Vytváranie nového usporiadania dôchodkového systému bude determinované minimalizáciou rizík negatívne pôsobiacich na výšku dôchodkov, bezpečnosť poskytovania dôchodkov a stabilitu systému.

	Inštitucionálna štruktúra nového verejného (t.j. priebežného) piliera bude vytváraná s ohľadom na účel dôchodkových dávok poskytovaných z tohto piliera, ktoré budú plniť funkciu primeranej náhrady príjmu s čiastočným uplatnením princípu solidarity. 

Inštitucionálna štruktúra nového povinného systému starobného dôchodkového sporenia bude už od začiatku vytváraná najmä s ohľadom na (i) výnosnosť pre prispievateľov (pri zohľadnení rizikovosti investícií a investičného horizontu), (ii) minimalizáciu nákladovosti systému, (iii) elimináciu rizika defraudácie, (iiv) minimalizáciu politického zasahovania do systému a (iv) maximalizáciu možnosti voľby pre prispievateľov (pričom dôležitou otázkou bude zabezpečenie nízkej nákladovosti možnosťou voľby, napr. v prípade zmeny dôchodkového fondu).

Realizácia dôchodkovej reformy bude mať pozitívny vplyv na oživenie kapitálového trhu a ďalší rozvoj poistného trhu. Životné poisťovne budú v novom dôchodkovom systéme vykonávať množstvo funkcií súvisiacich s poskytovaním anuít.. Kapitálový trh by mal prejsť takisto výraznou zmenou, ktorá bude zameraná na štandardizáciu obchodovania, zvýšenie likvidity obchodovania, elimináciu cenových manipulácií na trhu cenných papierov, štandardizáciu dohľadu a hlavne na elimináciu možného presúvania strát z nelikvidných cenných papierov. 

Adekvátna regulácia a dohľad nad dôchodkovými inštitúciami spravujúcimi majetok v dôchodkových  fondoch v povinnom systéme starobného dôchodkového sporenia

	Vytvorením vhodnej inštitucionálnej štruktúry nového povinného systému starobného dôchodkového sporenia bude možné uskutočniť len prvý z krokov vedúci k poskytovaniu optimálnej úrovne dôchodkového zabezpečenia. Ďalším z opatrení bude zabezpečenie adekvátnej regulácie dôchodkových inštitúcií spravujúcich nový systém, ktorá spočíva vo vytvorení kvalitnej legislatívy, ustanovení efektívne fungujúceho nezávislého dohľadu a  efektívny výkon samotného dohľadu. Dohľad bude zameraný na oblasť (i) eliminácie možnosti defraudácie, (ii) dodržiavanie pravidiel pre investovanie, (iii) dodržiavanie podmienok podnikania na predmetnom trhu, (iv) eliminácie prejavov obmedzovania konkurencie, (v) dodržiavania transparentnosti, (vi) zabezpečovanie informačných tokov smerom k prispievateľom, aplikácia risk manažmentu a pod.

Tvorba podmienok pre rozvoj dobrovoľného dôchodkového sporenia a poistenia

Pri poskytovaní starobných dôchodkov je potrebné uplatňovať princíp zásluhovosti. Keďže starnutie jednotlivca je jasnou a známou záležitosťou, veľkú časť dôchodkového zabezpečenia je možné zaistiť na báze dobrovoľnej kooperácie, t.j. sporením v produktívnom veku a presunom spotreby z mladosti do staroby. Štát bude podporovať rôzne formy dobrovoľného sporenia a  poistenia. V rámci dobrovoľných dôchodkových schém bude možné znášať vyššiu mieru investičného rizika a podnikanie subjektov poskytujúcich dobrovoľné dôchodkové zabezpečenie bude značne liberálnejšie než podnikanie subjektov v rámci systému starobného dôchodkového sporenia. 

Zhrnutie kľúčových opatrení dôchodkovej reformy

	Kľúčové opatrenia dôchodkovej reformy, vychádzajúce z definovaných princípov, zahŕňajú:

•	možnosť presmerovania časti platieb odvodov na osobné dôchodkové účty, t.j. možnosť voľby medzi pôvodným priebežným systémom a navrhovaným systémom pre prispievateľov:

alt. 2a – ktorí  sú účastníkmi  súčasného  priebežného  systému  a  ktorí by po dátume prestupu do nového systému platili príspevky minimálne 5 rokov, 

alt. 2b – vo veku 35 – napr. 55 rokov k dátumu spustenia reformy, 

•	určenie sadzby príspevkov do systému starobného dôchodkového sporenia s ohľadom na fiskálnu situáciua úroveň požadovaného dôchodku,
•	pokračovanie vo vyplácaní dôchodkov, na ktorých poberanie vznikol nárok pred začatím reformy,
•	uznanie pomernej časti dôchodku pripadajúcej na obdobie účasti v priebežnom systéme,
•	vytvorenie systému garancií minimálneho dôchodku,
•	redefinícia záchrannej sociálnej siete,
•	valorizácia priznaných dôchodkov v I. pilieri,
•	zvýšenie dôchodkového veku a vyrovnanie dôchodkového veku žien a mužov,
•	financovanie transformačných nákladov reformy využitím predaja štátnych aktív, úsporami na výdavkovej strane verejných financií a v budúcnosti prostredníctvom štátneho rozpočtu,
•	využitie vnútorných a vonkajších zdrojov financovania transformácie,
•	vytvorenie funkčného a nezávislého dohľadu v rámci systému starobného dôchodkového sporenia,
•	budovanie nového systému s ohľadom na elimináciu možných rizík a nízku nákladovosť systému.

Vytvorenie štyroch skupín účastníkov povinného dôchodkového systému

V súlade s definovanými opatreniami nastanú v dôchodkovom systéme zmeny, ktoré budú znamenať vytvorenie štyroch skupín účastníkov povinného dôchodkového systému:

•	poberatelia dôchodkov, ktorým nárok na poberanie dôchodku vznikne pred účinnosťou reformy (bude sa týkať poberateľov všetkých druhov dôchodkov),

•	jednotlivci, ktorí sú účastníkmi súčasného priebežného systému a ktorí na základe vlastnej voľby zostanú v plnom rozsahu účastníkmi systému dôchodkového poistenia – títo budú posudzovaní podľa predpisov upravujúcich fungovanie priebežného systému (nový zákon, ktorý nahradí zákon  č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení),

•	jednotlivci, 

   alt. 2a -    ktorí sú účastníkmi súčasného priebežného dôchodkového systému a na základe vlastnej voľby sa rozhodli vstúpiť do systému starobného dôchodkového sporenia 

      alt. 2b -     vo veku do 35 rokov k dátumu účinnosti reformy, ktorým vznikla účasť v rámci priebežného dôchodkového systému a ktorí povinne presmerujú časť platieb povinných príspevkov do systému starobného dôchodkového sporenia a jednotlivci, ktorí sa vo veku 35 – napr. 55 rokov  po dátume účinnosti reformy na základe vlastnej voľby rozhodli presmerovať časť platieb povinných príspevkov do systému starobného dôchodkového sporenia ,

•	jednotlivci, ktorým povinnosť účasti v dôchodkovom systéme vznikne po prvýkrát až po dátume účinnosti reformy.

Okrem týchto štyroch skupín jednotlivcov bude existovať ešte skupina sociálne odkázaných občanov, ktorí nebudú účastníkmi dôchodkového systému a/alebo ktorí sa nebudú schopní zabezpečiť v rámci dobrovoľných dôchodkových schém. Poskytovanie dôchodkového zabezpečenia týmto občanom bude na základe ústavných povinností štátu riešené v systéme sociálnej pomoci.

3.2 Zmena spôsobu poskytovania dôchodkov v povinnom systéme

	Vyplácanie dôchodkov, na poberanie ktorých vznikol nárok pred uskutočnením reformy, bude garantované podľa legislatívy  platnej  pred dňom účinnosti reformy. 

Starobný  dôchodok

	Účelom starobného dôchodku poskytovaného zo systému starobného dôchodkového sporenia bude zabezpečiť účastníkovi tohto systému primerané hmotné zabezpečenie v čase po  vyviazaní sa zo systému alebo po dovŕšení dôchodkového veku.

Systém poskytovania starobného dôchodku sa bude po nadobudnutí účinnosti reformy skladať z viacerých prvkov, pričom  sa postupne zvýši podiel dôchodkov poskytovaných zo systému starobného dôchodkového sporenia a zníži sa rozsah starobných dôchodkov poskytovaných z  priebežného systému: 

•	starobným dôchodcom, ktorým nárok na poberanie starobného dôchodku vznikne pred účinnosťou reformy, bude tento vyplácaný aj naďalej v priznanej výške s pravidelnou valorizáciou,

•	občanom, ktorí na základe vlastnej voľby zostanú len v priebežnom systéme, vznikne nárok na poberanie starobného podľa nového zákona, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení,

•	pre občanov, ktorí na základe vlastnej voľby alebo povinne vstúpia do systému starobného dôchodkového sporenia, bude starobný dôchodok predstavovať príjem skladajúci sa z: 

v alt. 1a:    -    dôchodku vyplácaného z priebežného systému na základe nového zákona, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení,
-	anuity vypočítanej z prostriedkov nasporených na osobnom dôchodkovom účte

v alt. 1b: - anuity vypočítanej z prostriedkov nasporených na osobnom  dôchodkovom účte, 
       -  doplatku k anuite z osobného dôchodkového účtu, ak táto nebude dosahovať minimálnu zákonom stanovenú výšku 
- pomernej časti dôchodku pripadajúcej na obdobie účasti v priebežnom systéme vyplácanej z verejných zdrojov 
                
•	pre občanov, ktorým po dátume účinnosti reformy vznikne prvýkrát účasť v povinnom dôchodkovom systéme (novovstupujúci na trh práce) sa bude starobný dôchodok skladať z: 

  v alt. 1a: -   dôchodku vyplácaného z priebežného systému na základe nového zákona, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení,
-	anuity vypočítanej z prostriedkov nasporených na osobnom dôchodkovom účte

v alt. 1b: - anuity vypočítanej z prostriedkov nasporených na osobnom  dôchodkovom účte, 
       -  doplatku k anuite z osobného dôchodkového účtu, ak táto nebude dosahovať minimálnu zákonom stanovenú výšku 

Invalidný  dôchodok a čiastočný  invalidný  dôchodok

Účelom invalidného poistenia bude poskytovanie invalidného dôchodku alebo čiastočného invalidného dôchodku, ako náhrady straty alebo zníženia príjmu, ktoré nastali v dôsledku dlhodobo nepriaznivého zdravotného stavu, zakladajúceho invaliditu alebo čiastočnú invaliditu . 
 
alt. 3a 

a)   poskytovanie invalidných a čiastočných invalidných dôchodkov pre osoby, ktoré zostanú iba v priebežnom systéme, bude upravené v novom zákone, ktorý nahradí zákon              č. 413/2002 Z. z. o sociálnom  poistení,
   
b)  poskytovanie invalidných a čiastočných invalidných dôchodkov pre osoby, ktoré sa      stanú účastníkmi nového zmiešaného dôchodkového systému bude presunuté do sféry povinného zmluvného životného poistenia, vykonávaného životnými poisťovňami,  s ktorými dôchodkové správcovské spoločnosti budú uzatvárať zmluvy. 
            
alt. 3b

Poskytovanie invalidného dôchodku a čiastočného invalidného dôchodku pre    všetkých účastníkov dôchodkového systému (priebežného aj zmiešaného), sa  bude  riadiť výlučne právnym  režimom upraveným v novom zákone, ktorý nahradí zákon  č. 413 /2003 Z. z. o sociálnom  poistení. 
        	
Základným opatrením v rámci systému poskytovania invalidných a čiastočných  invalidných dôchodkov bude v oboch alternatívach odčlenenie ich financovania od financovania starobných dôchodkov. Na základe poistno-matematických prepočtov bude ustanovená osobitná sadzba na invalidné poistenie a vytvorený základný fond invalidného poistenia v Sociálnej poisťovni. Poskytovanie invalidného dôchodku a čiastočného invalidného dôchodku bude  obmedzené (pre obe alternatívy) len na obdobie najdlhšie do priznania starobného dôchodku. 

Pozostalostné  dôchodky

 alt. 4a 

      	Poskytovanie pozostalostných dôchodkov pre osoby, ktoré sa stanú účastníkmi   nového dôchodkového systému bude presunuté do sféry povinného zmluvného životného poistenia vykonávaného životnými poisťovňami, s ktorými budú uzatvárať zmluvy dôchodkové správcovské spoločnosti. Funkciu zabezpečenia príjmu v prípade straty živiteľa pri úmrtí osoby (rodiča, manžela alebo manželky), ktorá bola účastníkom nového zmiešaného dôchodkového systému, budú plniť:

-  zdedené dôchodkové úspory, ktoré budú podliehať (i) režimu presunu na osobný dôchodkový účet pozostalého (pozostalých) alebo (ii) dedeniu formou pozostalostnej renty a prípadnej výplaty v hotovosti (v prípade, ak zostatok na osobnom dôchodkovom účte bude vyšší ako zostatok potrebný na financovanie pozostalostných dôchodkov). Úroveň týchto dôchodkov bude stanovená dávkovo ako % z priemernej mzdy (dôchodku) jednotlivca za určité obdobie; zákon bude stanovovať minimálne obdobie poberania pozostalostných dôchodkov. 

-    po vyčerpaní zostatku na osobnom dôchodkovom účte na výplatu vdovského, vdoveckého a sirotského dôchodku poskytovaného zo systému invalidného a pozostalostného poistenia bude poskytovať tieto dôchodky životná poisťovňa.  

alt. 4b 

      	Poskytovanie pozostalostných dôchodkov pre osoby, ktoré sa stanú účastníkmi   nového dôchodkového systému bude vykonávať naďalej Sociálna poisťovňa podľa právneho režimu nového zákona, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení. Funkciu zabezpečenia príjmu v prípade straty živiteľa pri úmrtí osoby (rodiča, manžela alebo manželky), ktorá bola účastníkom nového zmiešaného dôchodkového systému, budú plniť:

-  zdedené dôchodkové úspory, ktoré budú podliehať (i) režimu presunu na osobný dôchodkový účet pozostalého (pozostalých) alebo (ii) dedeniu formou pozostalostnej renty a prípadnej výplaty v hotovosti (v prípade, ak zostatok na osobnom dôchodkovom účte bude vyšší ako zostatok potrebný na financovanie pozostalostných dôchodkov). Úroveň týchto dôchodkov bude stanovená dávkovo ako % z priemernej mzdy (dôchodku) jednotlivca za určité obdobie; zákon bude stanovovať minimálne obdobie poberania pozostalostných dôchodkov. 

-    po vyčerpaní zostatku na osobnom dôchodkovom účte na výplatu vdovského, vdoveckého a sirotského dôchodku poskytovaného zo systému invalidného a pozostalostného poistenia bude poskytovať tieto dôchodky Sociálna poisťovňa.  
Sociálna dávka

	Sociálna dávka bude dávkou systému sociálnej pomoci financovanej z prostriedkov štátneho rozpočtu v rámci celospoločenskej solidarity a  bude sa týkať jednotlivcov, ktorí: 

•	nedržia dôchodkové úspory, t.j. nie sú si schopní zabezpečiť vlastné starobné dôchodky alebo adekvátnu životnú úroveň a
•	sú sociálne odkázaní a nesplnili podmienky priznania starobného dôchodku z povinného dôchodkového systému.

Poskytovanie sociálnej dávky bude podmienené testovaním sociálnej situácie.

4. Vymedzenie niektorých prvkov systému starobného dôchodkového sporenia

4.1. Osobný rozsah

     	Systém starobného dôchodkového sporenia bude povinný pre zamestnancov a vyššie   príjmové  samostatne zárobkovo činné osoby.

     	Dobrovoľným účastníkom systému starobného dôchodkového sporenia môže byť každá fyzická osoba s trvalým pobytom na území  SR po dosiahnutí 16 rokov veku.

4.2 Platenie príspevkov na osobné dôchodkové účty a poistného na invalidné a pozostalostné poistenie 

Systém starobného dôchodkového sporenia bude príspevkovo definovaný systém individuálneho dôchodkového sporenia. Povinné príspevky budú platené z definovaného (valorizovaného) vymeriavacieho základu, ktorý bude maximálne vo výške trojnásobku priemernej mzdy.  

Príspevky na osobné dôchodkové účty bude platiť a odvádzať zamestnávateľ. To znamená, že zamestnávateľ bude zo súčasnej  percentuálnej sadzby, ktorú platí za zamestnanca vo výške 21,6 %, platiť a odvádzať 10 % na osobný dôchodkový účet zamestnanca. Zamestnávatelia budú zodpovední za odvádzanie príspevkov za svojich zamestnancov na ich osobný dôchodkový účet. V súvislosti s neodvádzaním príspevkov zamestnávateľom za zamestnanca sa zváži možnosť, aby v uvedenom prípade bola zmluva medzi dôchodkovou správcovskou spoločnosťou a zamestnancom exekučným titulom.

Platby štátu a Národného úradu práce za tzv. náhradné doby sa v systéme starobného dôchodkového sporenia, podobne ako je tomu v príbuzných systémoch fungujúcich vo svete, nebudú vyskytovať.

Sadzba poistného na dôchodkové poistenie je v zásade pre osoby, ktoré zostanú v priebežnom systéme upravenom novým zákonom, ktorý nahradí zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, v stanovenej výške z vymeriavacieho základu, pričom sa v rámci tejto sadzby poistného bude špecifikovať osobitne sadzba na invalidné poistenie a pozostalostné poistenie (výška sadzby vyplynie z poistno-matematických prepočtov). 

Pre osoby, ktoré sa rozhodnú vstúpiť do nového systému starobného dôchodkového sporenia bude sadzba na starobné dôchodkové sporenie vo výške 10 %, sadzba na pozostalostné poistenie sa bude špecifikovať v nadväznosti na charakter dedenia dôchodkových úspor v systéme starobného dôchodkového sporenia. Okrem toho osoby, ktoré vstúpia do systému starobného dôchodkového sporenia, budú odvádzať naďalej určitú časť odvodov do  fondov Sociálnej poisťovne, pričom: 

v alt. 1a: - budú tieto príspevky chápané ako poistné na dôchodok z priebežného systému poskytovaného všetkým občanom, ktorí splnia podmienky nároku na dávku, t. j. dovŕšenie dôchodkového veku a minimálny počet rokov prispievania do priebežného systému 

10 % odvod do priebežného systému na dofinancovanie dôchodkov v starom priebežnom systéme a vznik nároku na dôchodok

10 % príspevok na starobné dôchodkové sporenie

cca 3 % poistné na pozostalostné dôchodky 

cca 5 % poistné na invalidné dôchodky 

        

v alt. 1b: - budú tieto príspevky chápané ako tzv. „transformačná daň“ s perspektívou jej postupného znižovania (harmonogram znižovania bude súčasťou právnych predpisov pripravených v súvislosti s dôchodkovou reformou) a ako príspevky na financovanie tzv. doplatku k anuite

cca 5 % do priebežného systému na financovanie doplatku k anuite poskytovaného v závislosti od výšky anuity 

cca 5 % odvod do priebežného systému na dofinancovanie dôchodkov v starom priebežnom systéme ako transformačná daň s perspektívou jej postupného zrušenia, nárok na dôchodok už ďalej nevzniká

    

cca 3 % poistné na pozostalostné dôchodky 

cca 5 % poistné na invalidné dôchodky 

10 % príspevok na starobné dôchodkové sporenie

        

Celková sadzba  príspevkov bude postupne klesať v závislosti od potreby finančných zdrojov na krytie výdavkov na dôchodky v starom priebežnom systéme.

v alt. 1a -   na financovanie dôchodku z priebežného systému  po splnení podmienky dovŕšenia dôchodkového veku a minimálneho počtu rokov platenia príspevkov  alebo

v alt. 1b - na financovanie doplatku vyplácaného pre tie osoby, u ktorých starobný dôchodok z osobného dôchodkového účtu nebude dosahovať zákonom stanovenú minimálnu výšku. 
V povinnom systéme starobného dôchodkového sporenia môže nastať situácia, keď zamestnanec, za ktorého mal v určitom období povinnosť platiť zamestnávateľ príspevky na osobný dôchodkový účet, je v inom období nezamestnaný a napr. poberá podporu v nezamestnanosti. V dnešnom priebežnom systéme povinného dôchodkového poistenia by za takéhoto jednotlivca uhrádzal poistné Národný úrad práce. V systéme starobného dôchodkového sporenia je však situácia iná, t.j. vybraná dôchodková inštitúcia ďalej spravuje a zhodnocuje zverené dôchodkové aktíva. 

Povinnosť platiť príspevky v systéme starobného dôchodkového sporenia sa končí:

•	v každom jednotlivom prípade dovŕšením dôchodkového veku bez ohľadu na to, či daný jednotlivec ďalej pracuje alebo nie, 
•	nákupom valorizovanej odloženej doživotnej anuity zabezpečujúcej stanovenú úroveň dôchodku v prípade, ak nebol dovŕšený dôchodkový vek, a to bez spodného vekového obmedzenia. 

Možnosť vyviazania sa zo systému existuje v prípade nákupu odloženej doživotnej anuity z prostriedkov na osobnom  dôchodkovom účte (naakumulovaných povinne aj dobrovoľne) vo výške minimálneho zákonom stanoveného dôchodku (i) .)

Dobrovoľné prispievanie na osobný účet bude možné aj po dovŕšení zákonom stanoveného dôchodkového veku.

4.3 Vecný rozsah systému starobného dôchodkového sporenia

Starobný dôchodok

Starobným dôchodkom poskytovaným zo systému bude (i) valorizovaná doživotná á anuita alebo (ii) valorizovaná odložená doživotná anuita, ktorá bude nakupovaná od životnej poisťovne z prostriedkov na osobnom dôchodkovom účte, (iii) programovaný výber z osobného dôchodkového účtu kombinovaný s doživotnou valorizovanou anuitou. Programovaný výber z osobného dôchodkového účtu bude možný maximálne do výšky zostatku na osobnom dôchodkovom účte, ktorá umožní nákup valorizovanej doživotnej anuity v minimálnej zákonom stanovenej výške

Nákup anuity je možný v akomkoľvek momente, v ktorom výška dôchodkových úspor postačuje na zakúpenie valorizovanej odloženej doživotnej anuity, pričom odloženie vyplácania tejto anuity bude odvodené od štátom stanoveného  dôchodkového veku v danom období (tento sa bude v prechodnom období zvyšovať, takže to môže byť diferencované). 

V prípade úmrtia prispievateľa pred nákupom doživotnej anuity sa dôchodkové aktíva stávajú predmetom dedičstva. 

5. Subjekty v novom pilieri a ich vzájomné vzťahy

Uskutočnenie dôchodkovej reformy predpokladá definovanie a vytvorenie zodpovedajúcich inštitucionálnych vzťahov a definovanie postavenia subjektov v rámci nového systému starobného dôchodkového sporenia. 

Povinné starobné dôchodkové sporenie sa zásadne odlišuje od iných produktov finančného trhu a preto musia byť uplatnené iné, resp. prísnejšie kritériá na výkon ich činnosti. 

Pri implementácii nového systému dôchodkového zabezpečenia budú aplikované skúsenosti z krajín, ktoré už zaviedli kapitalizačný pilier.

5.1 Centrálna registrácia a evidencia prispievateľov

Centrálna registrácia a evidencia prispievateľov bude vykonávaná verejnoprávnou inštitúciou (ktorou bude Sociálna poisťovňa), ktorá na tento účel bude viesť centrálny register prispievateľov, prijímať a kontrolovať výkazy od  dôchodkových správcovských spoločností, od zamestnávateľov, atď. Dôchodkové správcovské spoločnosti budú centrálnemu registru pravidelne poskytovať dokumentáciu a informácie o osobných dôchodkových účtoch. Tento systém umožní na jednej strane centralizovať údaje o prispievateľoch pre účely kontroly účasti v povinnom systéme starobného dôchodkového sporenia, na druhej strane zabezpečí bezproblémový prevod osobného dôchodkového účtu do správy inej dôchodkovej správcovskej spoločnosti. Informácie zo systému budú poskytované v reálnom čase.

5.2  Dôchodková správcovská spoločnosť

Správa osobných dôchodkových účtov a správa aktív

Správa dôchodkových aktív v dôchodkových fondoch bude vykonávaná novými, navzájom si konkurujúcimi správcovskými spoločnosťami, ktorými budú dôchodkové správcovské spoločnosti (DSS). 

 Vznik a činnosť DSS bude podmienená získaním povolenia, ktoré bude udeľovať nezávislý orgán dohľadu. Počet povolení nebude vopred stanovený, budú stanovené len prísne kritériá, ktoré bude zakladateľ povinný splniť pri predložení žiadosti o povolenie na vznik a činnosť DSS. Udelenie povolenia orgánom dohľadu bude vyžadovať splnenie zákonom stanovených kritérií, predovšetkým výšky a pôvodu základného imania, vecné (materiálno-technické zabezpečenie), personálne (odborná spôsobilosť a bezúhonnosť vedúcich zamestnancov zodpovedných za odborné činnosti, vykonávanie odborných činností v oblasti finančného trhu stanovený minimálny počet rokov, zloženie odbornej skúšky) a organizačné predpoklady na činnosť DSS. DSS bude musieť preukázať odborné personálne predpoklady najmä v osobách dôchodkového investičného manažéra, risk manažéra, atď. 

V súlade s európskou legislatívou upravujúcou oblasť finančného trhu bude  predmetom činnosti DSS správa majetku v dôchodkových fondoch a s tým súvisiace činnosti, najmä administrácia osobných dôchodkových účtov prispievateľov. Dôchodkové fondy bude vytvárať a majetok v nich spravovať DSS. DSS si budú môcť navzájom konkurovať vo výške stanovených poplatkov, ktorých maximálna výška bude limitovaná zákonom, kvalitou, dostupnosťou  a rýchlosťou poskytovaných služieb spojených s administráciou osobného dôchodkového účtu, dôveryhodnosťou a výnosom adekvátnym stanovenému riziku a podmienkam na trhu.

Majetok DSS sa bude  účtovať a evidovať oddelene od majetku v dôchodkových fondoch. DSS bude  za každý ňou spravovaný dôchodkový fond zostavovať osobitnú účtovnú závierku, overenú audítorom. Ak bude DSS súčasťou väčšej finančnej skupiny, bude nevyhnutné, aby auditu podliehala aj celá finančná skupina.  

Niektoré vybrané činnosti, napr. výber a vymáhanie príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, informačný systém, atď., bude môcť pre DSS vykonávať externý subjekt na základe zmluvy s DSS a na základe súhlasu orgánu dohľadu. DSS bude povinná vykonávať správu majetku v dôchodkových fondoch, ktoré budú mať charakter podielových fondov. Dôchodkové fondy nebudú mať právnu subjektivitu (v prípade konkurzu DSS nebude majetok v dôchodkových fondoch predmetom konkurzu, ale bude  majetkom platiteľov príspevkov na starobné dôchodkové sporenie). V prípade nútenej správy DSS bude správa majetku v dôchodkových fondoch prevedená  na inú DSS alebo na depozitára na základe rozhodnutia orgánu dohľadu. 

Dôchodkový fond

	Dôchodková správcovská spoločnosť vytvára maximálne tri dôchodkové fondy s diferencovanou mierou rizika a s diferencovaným investičným horizontom. Dôchodkový fond predstavuje určitý typ aktív. Každý dôchodkový fond musí mať svoj štatút, ktorý schvaľuje orgán dohľadu.  Štatút dôchodkového fondu musí obsahovať okrem iného investičnú stratégiu dôchodkového fondu a zásady hospodárenia s majetkom v dôchodkovom fonde. 
	
Koncepcia predpokladá zákonom definovať štruktúru pre tri druhy dôchodkových fondov z hľadiska investičného rizika určené pre rôzne vekové skupiny občanov. Vytvorenie akéhokoľvek dôchodkového fondu bude podmienené získaním povolenia na vytvorenie dôchodkového fondu, ktoré bude udeľovať orgán dohľadu. Každý dôchodkový fond bude mať zákonom stanovené pravidlá obmedzenia a rozloženia rizika (obmedzenia týkajúce sa majetku v dôchodkovom fonde z hľadiska druhu cenného papiera, z hľadiska emitenta, z teritoriálneho hľadiska, z hľadiska likvidity cenného papiera, atď) Pri stanovení obmedzení pre portfóliá troch typov dôchodkových fondov jednej DSS bude kladený dôraz na povinný charakter systému, ktorý nepripúšťa vytváranie portfólií s vysokým rizikom. Hlavným faktorom investičnej stratégie dôchodkového fondu by mal byť cieľ dosiahnuť primeranú mieru náhrady.

Dôchodkový podiel bude reprezentovať účasť na majetku dôchodkového fondu, t.j.  základnú jednotku majetku dôchodkového fondu. Hodnota osobného dôchodkového účtu bude násobkom počtu dôchodkových podielov a aktuálnej hodnoty dôchodkového podielu. Aktuálnu cenu dôchodkového podielu kontroluje depozitár na dennej báze. 

V nadväznosti na vládou schválenú Koncepciu reformy dôchodkového zabezpečenia v SR sa bude pri príprave konkrétnych návrhov zákonov hľadať také legislatívne riešenie, ktoré bude v súlade s platnou aj pripravovanou slovenskou legislatívou, do ktorej sú a budú premietnuté jednotlivé ustanovenia smerníc Európskej únie týkajúce sa finančného trhu.

5.3 Výber príspevkov

	Výber príspevkov bude vykonávať dôchodková správcovská spoločnosť. Túto činnosť bude môcť zabezpečiť na základe súhlasu orgánu dohľadu aj zmluvou s externým dodávateľom. 

DSS bude musieť preukázať  vecné, personálne a organizačné predpoklady pre výkon tejto činnosti alebo preukázať predpoklady pre zabezpečenie takejto činnosti iným subjektom. Pri zabezpečovaní tejto činnosti iným subjektom znáša zodpovednosť výlučne DSS. Jedným z kritérií, na ktoré sa budú klásť zvýšené nároky, bude aj ochrana osobných údajov prispievateľov.

5.4	Vykonávanie poisťovacej činnosti v systéme starobného dôchodkového sporenia

Poisťovacou činnosťou v systéme starobného dôchodkového sporenia sa rozumie:
a)	uzatváranie poistných zmlúv dôchodkového poistenia s jednorazovým platením poistného (životné poistenie),
b)	správa poistenia,
c)	poskytovanie plnenia zo zmlúv podľa písmena a) vo forme anuity / pravidelného dôchodku.
Poisťovaciu činnosť môžu vykonávať iba osoby s povolením na vykonávanie poisťovacích činností, ktoré udeľuje Úrad pre finančný trh. Povolenie udeľuje úrad poisťovniam a pobočkám zahraničných poisťovní. Podmienky pre udelenie povolenia a podmienky na výkon poisťovacej činnosti sú stanovené v zákone o poisťovníctve. 

DSS bude uzatvárať kolektívne poistenie (invalidné a pozostalostné poistenie) s jednou životnou poisťovňou na základe vlastného výberu. Starobný dôchodok zo systému starobného dôchodkového sporenia (anuita) bude vyplácať po splnení podmienok nároku na tento dôchodok životná poisťovňa na základe výberu jednotlivca.

5.5 Vykonávanie funkcie depozitára

Funkciu depozitára budú vykonávať len banky alebo pobočka zahraničnej banky so sídlom v Slovenskej republike, ktorá má povolenie na poskytovanie investičných služieb podľa zákona o cenných papieroch, a ktorá nie je v nútenej správe. Tieto služby budú poskytované na konkurenčnom princípe. 
Dôchodková správcovská spoločnosť bude povinne uzatvárať zmluvu s depozitárom. Depozitár bude viesť bežný účet DSS ako podnikateľského subjektu. Zároveň bude viesť pre každý dôchodkový fond spravovaný DSS, s ktorou má uzavretú zmluvu o výkone činnosti depozitára, bežný a majetkový účet. Depozitár bude vykonávať pokyny DSS na kúpu a predaj majetku dôchodkového fondu, iba ak budú v súlade so zákonom, inak o tejto skutočnosti bezodkladne upovedomí orgán dohľadu.

5.6 Dohľad  a regulácia

Orgány dohľadu

Štát prevezme plnú zodpovednosť za transparentnosť a bezpečnosť nového dôchodkového systému. Nevyhnutným prostriedkom pre plnenie tejto funkcie bude vznik a vedenie centrálneho registra v rámci centrálnej evidencie prispievateľov a vymáhanie práva. Dôležité bude zabrániť nekalým praktikám, napr. uprednostňovaniu pri udeľovaní povolenia na vznik a činnosť DSS, pri nakladaní s majetkom v dôchodkových fondoch a pod. Úloha štátu je nezastupiteľná najmä z dôvodu, že  ide o povinný systém starobného dôchodkového sporenia, t.j. štát občanov núti povinne sporiť, a preto musí aj prevziať za vývoj v oblasti starobného dôchodkového sporenia zodpovednosť. 

Úroveň dohľadu je základným predpokladom úspechu dôchodkovej reformy. Najdôležitejšie v prípade dohľadu je vytvorenie kvalitnej legislatívy a efektívnych pravidiel jeho fungovania. Dôležitým predpokladom efektívneho dohľadu sú aj osoby, ktoré dohľad vykonávajú. Tie musia spĺňať predovšetkým odborné a morálne predpoklady. Zabezpečenie uvedených podmienok efektívneho dohľadu je nevyhnutné na to, aby nový dôchodkový systém získal dôveru občanov. 

alt. 5a

Súkromné subjekty vykonávajúce činnosť v systéme starobného dôchodkového sporenia budú podliehať prísnemu dohľadu Úradu pre finančný trh.

alt. 5b

Súkromné subjekty vykonávajúce činnosť v systéme starobného dôchodkového sporenia budú podliehať prísnemu dohľadu osobitného orgánu zriadeného na tieto účely. Vo väčšine krajín s povinnou kapitalizáciou podliehajú subjekty, ktoré vykonávajú činnosti v systéme povinného dôchodkového sporenia, dohľadu, ktorý vykonáva osobitná inštitúcia najmä z dôvodu štátnych garancií za úroveň vyplácaných dôchodkov.

Predmet a cieľ dohľadu

Predmetom dohľadu bude:

a)	dodržiavanie ustanovení zákonov upravujúcich činnosť v systéme starobného dôchodkového sporenia a osobitných predpisov,
b)	dodržiavanie štatútu dôchodkového fondu,
c)	dodržiavanie podmienok, za ktorých boli udelené povolenia podľa zákona upravujúceho systém starobného dôchodkového sporenia a
d)	plnenie sankčných opatrení uložených orgánom dohľadu.

Cieľom dohľadu bude:

a)	ochrana majetku prispievateľov na starobné dôchodkové sporenie v dôchodkových fondoch a eliminácia rizík spojených s prípadným porušením pravidiel obozretného podnikania prostredníctvom informačnej povinnosti subjektov vykonávajúcich činnosť v systéme starobného dôchodkového sporenia, uplatňovaním systémov včasnej výstrahy a obmedzením účasti niektorých osôb v orgánoch inej spoločnosti

b)	ochrana finančného trhu a konkurencieschopnosti  a transparentnosti prostredia

1. 	vytváraním rovnakých konkurenčných podmienok pre subjekty vykonávajúce činnosť v systéme starobného dôchodkového sporenia,
2.	sledovaním a vymáhaním dodržiavania pravidiel ochrany finančného trhu podľa zákonov upravujúcich činnosť v oblasti finančného trhu (predajné prospekty, pozastavenie práv na nakladanie s majetkom v dôchodkovom fonde, atď.),
3.	vyhodnocovaním podmienok na finančnom trhu a ochrany konkurencie.

Systém starobného dôchodkového sporenia nebude jediným systémom, z ktorého sa budú poskytovať dávky dôchodkového zabezpečenia. Naďalej bude časť starobných dôchodkov financovaná z priebežného systému. Preto bude nezastupiteľná úloha štátu najmä: 

a)	v oblasti kontroly hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu, najmä s ich použitím na financovanie výdavkov na zabezpečenie záchrannej sociálnej siete pre osoby mimo povinného dôchodkového systému – v tejto oblasti bude potrebná tiež spoluúčasť Najvyššieho kontrolného úradu SR,
b)  v oblasti výkonu dozoru nad vykonávaním dôchodkového poistenia v Sociálnej poisťovni.

Pretože časť starobných dôchodkov bude financovaná v rámci reformovaného verejného  priebežného systému, je nevyhnutná inherencia štátnych orgánov (vecne príslušné ministerstvá a Najvyšší kontrolný úrad SR) v oblasti kontroly hospodárenia s prostriedkami v Sociálnej poisťovni. 

Charakter dohľadu

Výkon dohľadu bude zameraný na odhaľovanie prejavov neobozretného podnikania a predchádzaniu možnosti defraudácie, zabezpečenie adekvátneho riadenia portfólia fondov v súlade so zákonnými obmedzeniami, zabezpečovanie transparentných informácií pre prispievateľov v systéme starobného dôchodkového sporenia a v širšom poňatí na minimalizáciu investičných rizík, rizika manažmentu a rizika trhu životného poistenia. Budú uplatnené najnovšie zahraničné skúsenosti z oblasti regulácie dôchodkových schém.

Dohľad sa bude týkať aj oblasti finančného poradenstva pri získavaní klientov do jednotlivých dôchodkových správcovských spoločností. Okrem kontroly dodržiavania pravidiel obmedzenia a rozloženia rizika, správneho výpočtu aktuálnej hodnoty dôchodkového podielu, informačnej povinnosti a pod. bude dôležitá aj regulácia marketingu, činnosti pobočiek, reklamy, atď.   

	V prípade závažného, alebo viacnásobného porušovania zákonov, bude môcť orgán dohľadu na základe právoplatného rozhodnutia určiť núteného správcu majetku dôchodkových fondov, ktorým môže byť iná DSS alebo depozitár.

5.7. Zodpovednosť a garancie

Majetok a zodpovednosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti

V prípade naplnenia skutkových podstát trestných činov štatutárnymi zástupcami  DSS budú aplikovateľné ustanovenia trestného zákona a maximálny dôraz bude kladený na ustanovenie obchodno-právnej zodpovednosti členov štatutárnych orgánov DSS pri nakladaní s majetkom v dôchodkových fondoch. Náhrada škody bude z :

-	majetku DSS, 
-	osobného majetku štatutárnych zástupcov DSS (pri škode spôsobenej konaním štatutárnych orgánov porušujúcim povinnosť odbornej starostlivosti, atď. )
-	depozitára,

pričom tejto náhrady sa budú môcť domáhať priamo aj platitelia príspevkov na starobné dôchodkové  sporenie.

Transparentnosť a efektívnosť činnosti dôchodkových správcovských spoločností

	Súčasťou dohľadu bude prísna kontrola dodržiavania informačnej povinnosti DSS. DSS bude povinná pravidelne zverejňovať správy o svojom hospodárení a o hospodárení s majetkom v dôchodkových fondoch.

Zákonom bude umožnený prestup do  inej DSS za stanovených podmienok tak, aby bola garantovaná možnosť voľby DSS zo strany klientov, aby stále riziko prestupu klientov do inej DSS vytváralo tlak na maximálnu efektívnosť činnosti DSS.  

Garancie v systéme starobného dôchodkového sporenia

Garancie v rámci systému starobného dôchodkového sporenia sa budú vzťahovať na riešenie prípadnej defraudácie, alebo neobozretného nakladania s majetkom v dôchodkových fondoch zo strany subjektov vykonávajúcich činnosť v systéme starobného dôchodkového sporenia. V systéme starobného dôchodkového sporenia nebude garantovaná minimálna miera výnosnosti, ale pokiaľ sa nebude dať diferencia medzi výnosmi dôchodkových fondov rôznych dôchodkových správcovských spoločností, objektívne zdôvodniť, bude správca dôchodkových aktív (DSS) povinný uhradiť tento rozdiel z vlastného imania“. Garancie minimálnych výnosov budú riešené v nadväznosti na stanovený benchmark (porovnávací index) jednotlivých druhov dôchodkových aktív.

Garancie za fungovanie povinného dôchodkového systému bude naďalej zabezpečovať štát. V prípade eventuálneho krachu alebo zániku DSS budú dôchodkové fondy prevedené pod nútenú správu inej DSS alebo depozitára.  . 

Každá životná poisťovňa poskytujúca anuity v systéme starobného dôchodkového sporenia musí byť povinne zaistená v zaisťovni alebo mať dostatočné kapitálové krytie. V prípade konkurzu životnej poisťovne poskytujúcej anuity preberie poistný kmeň na základe rozhodnutia orgánu dohľadu iná životná poisťovňa.  

V prípade insolventnosti životnej poisťovne a zaisťovne zabezpečujúcej vyplácanie doživotných anuít, t.j. dôchodkových dávok zo systému starobného dôchodkového sporenia, bude štátom zabezpečená garancia (ak nedôjde k prevodu poistného kmeňa) vyplácania týchto dávok vo výške 90 % starobného dôchodku, na ktorý by mal klient nárok, pričom bude zákonom stanovená hranica minimálneho dôchodku, ktorú bude štát garantovať v plnom rozsahu.

6. Štát ako poskytovateľ dôchodkového zabezpečenia

V rámci zreformovaného dôchodkového systému bude úlohou štátu garantovať: 

•	solventnosť priebežného systému – verejného piliera dôchodkového systému a
•	financovanie záchrannej sociálnej siete pre jednotlivcov, ktorým nevznikol nárok na dôchodok z povinného dôchodkového systému.

Garantovanie financovania reformovaného priebežného systému 

Všetkým poberateľom starobných, invalidných, pozostalostných a iných dôchodkov, ktorým nárok na poberanie dôchodku vznikol pred začatím reformy podľa platných predpisov, bude štát garantovať a naďalej finančne zabezpečovať vyplácanie priznanej dôchodkovej dávky. Dôchodky budú automaticky valorizované (podľa miery inflácie, rastu miezd, kombinácie oboch alebo podľa nižšieho z oboch ukazovateľov). Spôsob valorizácie bude určený na základe modelových prepočtov, pričom bude zohľadnená požiadavka zachovania adekvátnej životnej úrovne poberateľov dôchodkov. 

Štát  prostredníctvom Sociálnej poisťovne zabezpečí uspokojenie týchto nárokov vzhľadom na zvolený charakter financovania transformačného obdobia reformy z príjmov základného fondu dôchodkového zabezpečenia, rozpočtových zdrojov (daní), mimorozpočtových zdrojov (predaj štátnych aktív a pod.), úspor vo verejných výdavkoch alebo emisie štátneho dlhu.

Pracujúcim, ktorí sa rozhodnú nevstúpiť do povinného systému starobného dôchodkového sporenia, budú nároky priznávané na základe nového zákona, ktorý nahradí zákon č.413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, pričom v tejto legislatívnej norme dôjde k viacerým úpravám (zvýšenie dôchodkového veku, odstránenie systémových deformácií, zosúladenie vymeriavacích základov povinne zúčastnených osôb a iných ustanovení v legislatívnej úprave „starého“ a „nového“ systému atď.). Štát prostredníctvom Sociálnej poisťovne zabezpečí financovanie takto vzniknutých nárokov z príjmov základného fondu dôchodkového zabezpečenia a z rozpočtových a mimorozpočtových zdrojov.

Zabezpečovanie záchrannej sociálnej siete pre jednotlivcov,  ktorým nevznikol nárok na dôchodok z povinného dôchodkového systému.

Nie všetci občania v produktívnom veku budú účastníkmi povinného dôchodkového systému. Týmto občanom bude zabezpečená minimálna úroveň sociálnej ochrany, podobne ako je tomu v súčasnosti  prostredníctvom poskytovania „sociálnej dávky“. V rámci tohto systému bude poskytovaná minimálna úroveň zabezpečenia pre tých, ktorí:

•	nedržia dôchodkové úspory, resp. sa zúčastňovali povinného systému len malý počet rokov (napr. menej ako 20) a nie sú si schopní zabezpečiť vlastný starobný dôchodok alebo adekvátnu životnú úroveň v starobe,
•	invalidi a (niektorí) pozostalí, ktorí sa neboli  schopní poistiť v rámci povinného invalidného a pozostalostného poistenia v novom dôchodkovom systéme  a iní sociálne odkázaní.

Záver

	Koncepcia reformy dôchodkového zabezpečenia v Slovenskej republike rieši komplexné prebudovanie súčasného systému dôchodkového zabezpečenia v Slovenskej republike, ktorý je založený na priebežnom spôsobe financovania. Jej cieľom je vybudovanie moderného systému dôchodkového zabezpečenia, ktorý bude založený na troch pilieroch s významným povinným starobným dôchodkovým sporením v kombinácii s priebežným pilierom, v ktorom sa bude uplatňovať princíp celospoločenskej solidarity v kombinácii so zásluhovosťou. Nový systém dôchodkového zabezpečenia bude posilnený o dobrovoľné dôchodkové poistenie a sporenie,  ktorého pravidlá fungovania budú tvorené štátom a ich dodržiavanie bude štátom kontrolované. 

	Predkladaný materiál sa zaoberá výlučne problematikou reformy dôchodkového zabezpečenia, ktoré má v systéme sociálneho poistenia kľúčové postavenie, nerieši však oblasť nemocenského a úrazového poistenia. Postavenie a fungovanie týchto subsystémov v systéme sociálneho poistenia, ako aj systému sociálnej pomoci, priamo súvisí s predkladanou reformou dôchodkového zabezpečenia v Slovenskej republike, a preto je zámerom Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v návrhoch zákonov, ktoré sa budú pripravovať v nadväznosti na predkladanú koncepciu riešiť komplexne aj oblasť nemocenského a úrazového poistenia a uskutočniť legislatívne zásahy v systéme sociálnej pomoci.