DÔvodová správa

A.	Všeobecná časť

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 162/2015 Z. z. Správny súdny poriadok v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh zákona“).
Návrh zákona reaguje na viaceré rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva proti Slovenskej republike (rozsudok Engelhardt proti Slovenskej republike z 31. augusta 2018, rozsudok Balogh a ďalší proti Slovenskej republike z 31. augusta 2018, rozsudok Oros proti Slovenskej republike z 18. novembra 2021, rozsudok Balogh a ďalší proti Slovenskej republike zo 16. decembra 2021, rozsudok Kľačanová proti Slovenskej republike z 31. marca 2022) v ktorých tento medzinárodný súd vyslovil závery, ktoré naznačujú neúčinnosť vnútroštátneho mechanizmu nápravy porušenia práva na prejednanie veci v primeranej lehote v konaniach prebiehajúcich pred správnymi orgánmi a následne pred súdmi. 
Z aplikačnej praxe je zrejmé, že aj po tom, ako bol v novom Správnom súdnom poriadku posilnený preventívny účinok žaloby proti nečinnosti orgánu verejnej správy, kompenzačný účinok nápravy porušenia práva na prejednanie veci v primeranej lehote v správnom konaní, dosiahnuteľný iným prostriedkom nápravy (žalobou podľa zákona č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti štátu za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci), je podľa Európskeho súdu pre ľudské práva neistý a v praxi v tejto súvislosti málo využívaný. 
Vzhľadom na závery Európskeho súdu pre ľudské práva sa navrhuje úprava existujúceho prostriedku nápravy proti prieťahom v správnych konaniach v podobe žaloby proti nečinnosti orgánu verejnej správy tak, aby súd, ak zistí nečinnosť a žalobca bude žiadať o primerané finančné zadosťučinenie, mal možnosť už v tomto štádiu okrem uloženia odstránenia nečinnosti orgánu verejnej správy, uložiť žalovanému zaplatiť finančné zadosťučinenie. 
Zároveň sa upravuje i postup uplatňovania nárokov v súvislosti s porušením povinnosti urobiť úkon alebo vydať rozhodnutie v zákonom ustanovenej lehote, s nečinnosťou alebo so zbytočnými prieťahmi v konaní tak, že nevzniká nový druh zodpovednosti, len sa spresňujú predpoklady pre jej vznik.  
Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy, vplyvy na podnikateľské prostredie, vplyvy na životné prostredie, vplyvy na služby pre občana, vplyvy na informatizáciu spoločnosti ani vplyvy na manželstvo, rodičovstvo a rodinu. Návrh zákona bude mať pozitívne sociálne vplyvy.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, zákonmi a s právom Európskej únie.