Author: administrator
Last saved by: KOČIŠOVÁ Simona
Company: Abyss

Predkladacia správa

Na základe ustanovenia § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a podľa článku 31 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len ,,ministerstvo spravodlivosti“) predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky Návrh skupiny poslancov na vydanie zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov (tlač 1099) (ďalej len ,,poslanecký návrh“).

Ministerstvo spravodlivosti k poslaneckému návrhu uvádza nasledovné:

Všeobecne

Cieľom poslaneckého návrhu je posilnenie vlastnej rozhodovacej činnosti orgánov činných v trestnom konaní a súdov pri rozhodovaní o anonymných podaniach. Obsahom poslaneckého návrhu je zrušenie doterajšej povinnosti orgánov činných v trestnom konaní a súdov vybavovať aj anonymné podania a podania, ktoré sú označené nepravdivými, neúplnými alebo neoveriteľnými údajmi o totožnosti odosielateľa, čo podľa znenia všeobecnej časti dôvodovej správy k poslaneckému návrhu, prispeje na jednej strane k zefektívneniu činnosti orgánov činných v trestnom konaní a súdov a na strane druhej k ochrane práv a zákonom chránených záujmov dotknutých osôb pred šikanóznymi anonymnými podaniami, vrátane anonymných trestných oznámení. V súčasnosti ak je podané anonymné trestné oznámenie a orgán činný v trestnom konaní zistí, že je potrebné ho doplniť, nemôže postupovať zákonom ustanoveným spôsobom, t. j. oznamovateľa nemôže predvolať na doplnenie alebo spresnenie trestného oznámenia, nemôže si od neho vyžiadať potrebné písomné podklady, ani ho v zákonom ustanovenej lehote informovať, akým spôsobom bola vec ukončená. Predkladaný poslanecký návrh má za cieľ taktiež eliminovať nadbytočnú zaťaženosť orgánov činných v trestnom konaní a súdov vybavovaním rôznych neopodstatnených anonymných podaní. 

Medzirezortné pripomienkové konanie

Poslanecký návrh bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky si uplatnilo zásadnú pripomienku.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v rámci vznesenej zásadnej pripomienky k predkladacej správe uvádza nasledovné: ,,Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky súhlasí so stanoviskom Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky uvedeným v predkladacej správe. Za dôležitú považujem úpravu § 62 ods. 2 Trestného poriadku navrhovanú Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky, ktorou sa zavádza povinnosť vybavovať anonymné podanie, ak na podklade anonymného podania je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu. Zásadne žiadam v stanovisku predkladateľa, Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, časti „K osobitnej časti dôvodovej správy bodu 1“ za tretiu vetu vložiť novú štvrtú a piatu vetu, ktoré znejú: „Policajt, prokurátor a súd je povinný, v prípade anonymného podania, z ktorého je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu, dôsledne skúmať okolnosti vyplývajúce z anonymného podania, aj z dôvodu, že oznamovateľom, prípadne obeťou trestného činu môže byť aj dieťa alebo iná obzvlášť zraniteľná obeť (ktorou je napríklad osoba staršia ako 75 rokov, osoba so zdravotným postihnutím, obeť trestného činu obchodovania s ľuďmi, trestného činu týrania blízkej osoby a zverenej osoby, niektorého z trestných činov proti ľudskej dôstojnosti alebo trestného činu domáceho násilia, obeť trestného činu spáchaného násilím alebo hrozbou násilia z dôvodu jej pohlavia, sexuálnej orientácie, národnosti, rasovej alebo etnickej príslušnosti, náboženského vyznania alebo viery). Tieto osoby sú často obeťami alebo svedkami najmä trestného činu proti ľudskej dôstojnosti (napríklad znásilnenie, sexuálne násilie a sexuálne zneužívanie) a trestného činu proti rodine a mládeži (napríklad týranie blízkej osoby a zverenej osoby).“. Zásadnú pripomienku Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky odôvodňuje tým, že ide o doplnenie odôvodnenia k ustanoveniu o povinnosti vybavovať anonymné podanie, ak na podklade anonymného podania je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu. Uvedené doplnenie je potrebné z dôvodu zrozumiteľnosti, zjednodušenia výkladu daného ustanovenia, na zaistenie právnej istoty a taktiež za účelom potreby prihliadať na najlepší záujem dieťaťa a inej obzvlášť zraniteľnej obete. 

Z ministerstiev ako pripomienkujúcich subjektov si obyčajnú pripomienku uplatnilo Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. V rámci uvedenej obyčajnej pripomienky Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky uvítalo iniciatívu na zníženie administratívnej zaťaženosti orgánov činných v trestnom konaní anonymnými podaniami, ktoré majú často šikanózny charakter a stotožnilo sa s konceptom, že anonymné podanie nie je trestným oznámením. 

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v odporúčacej pripomienke uvádza:                „S doplnením odseku 2 do § 62 tak ako to navrhuje Ministerstvo spravodlivosti SR sa v zásade stotožňujeme s tým, že text za bodkočiarkou v druhej vete žiadame vypustiť. Keďže nejde o zákazovú normu, je prípustné aj o anonymnom podaní konať v trestnom konaní, ak tak orgán činný v trestnom konaní alebo súd uváži, pričom bude aj takéto podanie vždy posudzovať podľa obsahu (§ 62 ods. 1). Spôsoby konania už Trestný poriadok upravuje dostatočne vyčerpávajúco a to aj v súvislosti s deklarovanou zásadou oficiality a legality. Uvedené doplnenie povinnosti vybavovať anonymné podanie, ak na jeho podklade možno vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu, priamo koliduje s (absolútnym) vylúčením anonymného podania ako trestného oznámenia.“ Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky ďalej uvádza, že nesúhlasí s doplnením odseku o ďalšom nakladaní s anonymným podaním (či už v znení poslaneckého návrhu alebo v znení navrhovanom ministerstvom spravodlivosti) a žiada ho vypustiť. Uvedené odôvodňuje: „Ak nie je dôvod rozhodnúť o podaní v trestnom konaní už existujúcimi spôsobmi, je nevhodné dopĺňať do Trestného poriadku úpravu nakladania s podaním, ktorá narúša vnútornú štruktúru tohto zákona. Prijatím navrhovaného znenia by sa do Trestného poriadku zaviedol nový pojem odstúpenia (podania). Prijatím navrhovaného znenia podľa návrhu poslancov by sa do Trestného poriadku navyše zaviedol nový pojem vykonania vlastného šetrenia, bez akéhokoľvek obsahu, keďže absentuje legálna definícia. Založenie podania do spisu je nadbytočné upravovať v tomto ustanovení. Úprava rozsahu dokazovania, ako aj osobitná úprava tvorby vyšetrovacieho spisu je dostatočná.“ 

Stanovisko

Ministerstvo spravodlivosti zaujíma k poslaneckému návrhu nasledovné stanovisko:

Predložený poslanecký návrh upravujúci zrušenie povinnosti príslušných orgánov vybavovať aj anonymné podania a podania, ktoré sú označené nepravdivými, neúplnými alebo neoveriteľnými údajmi o totožnosti odosielateľa vo všeobecnosti koliduje so základnými zásadami trestného konania, pričom in concreto sa jedná o zásadu legality a zásadu oficiality. Okrem uvedeného by mohol byť poslanecký návrh v predloženom znení problematický aj z hľadiska možného rizika kolízie s deklarovanými výzvami vo vzťahu k občanom aby oznamovali trestné činy korupcie hoci aj anonymne, pričom na tento účel boli aj zriadené špeciálne linky na oznamovanie trestných činov korupcie, okrem iného aj na ministerstve spravodlivosti vo vzťahu k výkonu súdnej moci. 

Aj s ohľadom na vyššie uvedené si tak ministerstvo spravodlivosti k predloženému poslaneckému návrhu uplatňuje nasledovné pripomienky:

K návrhu zákona, k Čl. I bodu 1 [§ 62 ods. 4 a 5]

K návrhu zákona, k Čl. I bodu 1 predloženého poslaneckého návrhu má ministerstvo spravodlivosti nasledovnú vecnú pripomienku:

V čl. I bode 1 odporúčame preformulovať navrhované znenie, tak aby novelizačný bod 1 znel nasledovne:

,,1. V § 62 sa za odsek 1 vkladajú nové odseky 2 a 3, ktoré znejú:

„(2) Podanie, ktoré je označené nepravdivými, neúplnými alebo neoveriteľnými údajmi o totožnosti odosielateľa alebo bez údajov o totožnosti odosielateľa sa považuje za anonymné podanie. Anonymné podanie policajt, prokurátor alebo súd nie je povinný vybavovať; to neplatí ak na podklade anonymného podania je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu.  

(3) Ak nie je na podklade anonymného podania možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu, policajt, prokurátor alebo súd odstúpi podanie na prešetrenie jeho obsahu príslušnému orgánu verejnej moci alebo ho založí do spisu v trestnej veci, s ktorou obsah anonymného podania súvisí.“.

Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 4 a 5.“.

Domnievame sa, že navrhované znenie je neurčité, nakoľko z obsahu dostatočne nevyplýva, čo treba chápať pod pojmom anonymné podanie, pričom z uvedeného tak vyplýva riziko, ktoré spôsobuje u adresátov právnej normy najmä nemožnosť predvídania aké podanie sa bude považovať za anonymné. S ohľadom na uvedené tak odporúčame vložením nového odseku 2 definovať, na základe určitých kritérií, aké podanie má byť považované za anonymné. Súčasne s prihliadnutím na rešpektovanie zásady oficiality, tak ako je definovaná v § 2 ods. 6 zákona č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok odporúčame špecifikovať, že policajt, prokurátor alebo súd sú povinní vybavovať aj anonymné podanie v prípade ak na podklade takéhoto anonymného podania je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu. V tejto súvislosti ide o určenie limitov oslobodenia od povinnosti vybavovania anonymných podaní zo strany príslušných subjektov tak aby nedošlo k rozporu s predmetnou zásadou oficiality. 

Prostredníctvom odporúčanej formulácie nového odseku 3 sa odstráni taktiež vágnosť vyjadrenia situácie, kedy anonymné podania bude príslušný orgán vybavovať a kedy naopak nie – ktorá je v predloženom znení poslaneckého návrhu vyjadrená spojením ,,ak to ... považuje za potrebné“. Zachovanie takejto formulácie, bez vymedzenia kritérií, na základe ktorých by bolo možné jednoznačne určiť o aké prípady ide, by spôsobilo riziko spočívajúce v tom, že vec by sa ponechávala len na voľnom uvážení príslušného orgánu, ktorý anonymné podanie príjme. S ohľadom na uvedené preto odporúčame prostredníctvom navrhovanej zmeny formulácie špecifikovať, že pôjde o situáciu, kedy nie je na podklade anonymného podania možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu a súčasne navrhujeme postup spočívajúci v tom, že policajt, prokurátor alebo súd odstúpi anonymné podanie na prešetrenie jeho obsahu príslušnému orgánu verejnej moci, alebo založí anonymné podanie do spisu v trestnej veci, s ktorou obsah anonymného podania súvisí.

K návrhu zákona, k Čl. I bodu 2 [§ 196 ods. 5]

V čl. I bode 2 odporúčame preformulovať navrhované znenie, tak aby novelizačný bod 2 znel nasledovne:

,,2. § 62 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie: 

„(6) Za trestné oznámenie sa nepovažuje anonymné podanie.“.“.
	Domnievame sa, že z hľadiska systematiky je žiaduce aby negatívne vymedzenie trestného oznámenia a teda vymedzenie toho, čo sa nepovažuje za trestné oznámenie bolo zaradené ako nový odsek 6 do § 62, ktorý upravuje všeobecne podanie, vrátane definovania trestného oznámenia (t. j. oznámenie o skutočnostiach, že bol spáchaný trestný čin), nakoľko § 196 upravuje už postup pred začatím trestného stíhania. 

K návrhu zákona, k Čl. I bodu 3 [§ 567o]

V čl. I navrhujeme vypustiť bod 3. 

	Formulácia navrhovaného prechodného ustanovenia § 567o nezodpovedá úmyslu deklarovanému v dôvodovej správe, ktorým je umožniť orgánom činným v trestnom konaní a súdom rovnakým spôsobom postupovať aj voči doposiaľ nevybaveným neopodstatneným anonymným podaniam pred účinnosťou poslaneckého návrhu zákona. Z formulácie navrhovaného prechodného ustanovenia vyplýva, že všetky anonymné podania, ktoré boli podané v minulosti sa nepovažujú za trestné oznámenia. Uvedené však nie je žiadnym spôsobom ohraničené, a to ani z časového hľadiska, ani z hľadiska procesného štádia. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť, že pokiaľ už bolo začaté trestné stíhanie na základe trestného oznámenia, ktoré bolo podané anonymne a orgán činný v trestnom konaní alebo súd v trestnom konaní mieni pokračovať - dochádza tu k retroaktívnemu vyňatiu anonymného podania spomedzi podkladov pre začatie trestného stíhania. Na základe vyššie uvedeného existuje riziko spočívajúce vo vzniku pochybnosti o legalite celého trestného stíhania, čo môže mať za následok diskvalifikáciu  trestného stíhania pre jeho nezákonnosť. Pre naplnenie cieľa, ktorý je uvedený v dôvodovej správe sa javí ako postačujúca aplikácia postupu podľa § 197 ods. 1 písm. d) Trestného poriadku, v zmysle ktorého, ak nie je dôvod na začatie trestného stíhania alebo na odloženie veci, ak je trestné stíhanie neúčelné, prokurátor alebo policajt uznesením vec odmietne. V zmysle uvedeného nie je žiaduce a akceptovateľné aby sa ukončilo prebiehajúce trestné stíhanie začaté na základe trestného oznámenia podaného anonymne, a to len z dôvodu, že od momentu účinnosti sa anonymné podanie nepovažuje za trestné oznámenie.

K osobitnej časti dôvodovej správy bodu 1 

Aj v nadväznosti na pripomienku k Čl. I bodu 1 [§ 62 ods. 4 a 5] požadujeme preformulovanie textu osobitnej časti dôvodovej správy k bodu 1 nasledovne:
,,Navrhované ustanovenie definuje anonymné podanie. Anonymné podanie policajt, prokurátor alebo súd nie je povinný vybavovať okrem anonymného podania, z ktorého obsahu je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu. Navrhovaným znením sa určujú limity oslobodenia od povinnosti vybavovať anonymné podania zo strany príslušných subjektov, tak aby nedošlo k rozporu so zásadou oficiality vyjadrenou v § 2 ods. 6 Trestného poriadku. Navrhované znenie odseku 3 vymedzuje resp. špecifikuje postup policajta, prokurátora alebo sudcu, ak na podklade anonymného podania nie je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu.“. 

K osobitnej časti dôvodovej správy bodu 2 

Aj v nadväznosti na pripomienku k Čl. I bodu 2 [§ 196 ods. 5] požadujeme preformulovanie textu osobitnej časti dôvodovej správy k bodu 2 nasledovne:
,,Navrhuje sa jednoznačne ustanoviť, že anonymné podanie sa nepovažuje za trestné oznámenie, aj napriek tomu, že tak bolo označené odosielateľom. Podľa § 62 ods. 1 Trestného poriadku ,,podanie sa posudzuje vždy podľa obsahu, aj keď je nesprávne označené“. Z právnej úpravy podania trestného oznámenia (§ 62 ods. 2 Trestného poriadku), ktorej súčasťou je aj poučenie o zodpovednosti za uvedenie vedome nepravdivých údajov vrátane následkov krivého obvinenia, poučenie o možnosti a podmienkach poskytnutia ochrany pred neoprávneným postihom v pracovnoprávnom vzťahu podľa osobitného predpisu, je zrejmé, že po splnení týchto náležitostí a podmienok získava oznamovateľ právne postavenie oznamovateľa v trestnom konaní. Na základe tohto právneho postavenia oznamovateľa získava nielen príslušné práva garantované oznamovateľovi podľa Trestného poriadku, ale nadobúda aj zodpovednosť za oznamovateľom uvedené tvrdenia podľa Trestného zákona (krivá výpoveď, krivé obvinenie), prípadne iných verejnoprávnych noriem (zákon o priestupkoch). Obsah anonymného podania, z ktorého je možné vyvodiť záver o dôvodnom podozrení zo spáchania trestného činu je potrebné prešetriť, resp. preveriť a následne po preverení bude podanie využité ako jeden z podkladov pre začatie trestného stíhania podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku alebo bude bez prijatia opatrení založené do zberného spisu, v ktorom bude možné priebežne vykonávať previerky správnosti vybavenia anonymných podaní.“.

K osobitnej časti dôvodovej správy bodu 3 

Aj v nadväznosti na pripomienku k Čl. I bodu 3 [§ 567o] požadujeme text osobitnej časti dôvodovej správy k bodu 3 vypustiť.

Záver

V nadväznosti na vyššie uvedené ministerstvo spravodlivosti súhlasí s predloženým poslaneckým návrhom a po zohľadnení uplatnených pripomienok odporúča vláde Slovenskej republiky vysloviť s poslaneckým návrhom súhlas.