Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1 Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu

Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2018	2019	2020	2021	
Príjmy verejnej správy celkom	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť	0	0	0	0	
z toho:  					
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
Rozpočtové prostriedky	0	0	0	0	
EÚ zdroje	0	0	0	0	
- vplyv na obce	0	0	0	0	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Výdavky verejnej správy celkom	25 000 000	24 000 000	9 300 000	7 500 000   	
v tom: za 017 - program podpory rozvoja bývania, kapitola MDV SR
017 06 Štátna prémia v stavebnom sporení	25 000 000	24 000 000	9 300 000	7 500 000	
z toho: 					
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
Rozpočtové prostriedky	25 000 000	24 000 000	9 300 000	7 500 000	
    EÚ zdroje	0	0	0	0	
    spolufinancovanie	0	0	0	0	
- vplyv na obce	0	0	0	0	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Vplyv na počet zamestnancov 	0	0	0	0	
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
- vplyv na obce	0	0	0	0	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Vplyv na mzdové výdavky	0	0	0	0	
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
- vplyv na obce	0	0	0	0	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť	25 000 000	24 000 000	24 000 000	24 000 000	
Iné ako rozpočtové zdroje	0	0	0	0	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora	0	0	- 14 700 0000	- 16 500 000	

2.1.1. Financovanie návrhu - Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

2.2. Popis a charakteristika návrhu

2.2.1. Popis návrhu:

Predmetom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady
č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení v znení neskorších predpisov je zvýšenie adresnosti, účelovosti a efektívnosti poskytovanej štátnej podpory na stavebné sporenie formou zrušenia inštitútu tzv. „priateľských sporiteľov“, zúženia okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu, obmedzenia poberania štátnej prémie počas obdobia čerpania a splácania medziúveru, osobitným limitovaním nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia a znížením minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie. 
Opatrením na zvýšenie účelovosti poskytovania štátnej podpory je návrh na použitie prostriedkov zo stavebného sporenia výlučne na stavebné účely. Týmto opatrením sa zruší inštitút tzv. priateľských sporiteľov, t. j.  stavebných sporiteľov, ktorí sporia viac ako šesť rokov, nebol im poskytnutý stavebný úver a nemusia nasporené prostriedky vrátane pripísanej štátnej prémie použiť na stavebné účely. Ide o jediný inštitút v celkovom spektre štátnej podpory bývania, pri ktorom nie je povinnosť zdokladovať účelové použitie prostriedkov poskytnutých zo štátneho rozpočtu. Uvedené opatrenie sa bude týkať len zmlúv o stavebnom sporení uzatvorených po účinnosti novely zákona.
Opatrením na zvýšenie adresnosti poskytovanej štátnej podpory na stavebné sporenie je zúženie okruhu poberateľov štátnej prémie na fyzické osoby s nižším príjmom. Týmto návrhom sa podpora stavebného sporenia priblíži podmienkam podpory úverov na bývanie, kde štát poskytuje daňový bonus na zaplatené úroky za presne zadefinovaných kritérií podľa výšky príjmu a veku poberateľov podpory. Uvedená zmena sa bude týkať všetkých platných zmlúv o stavebnom sporení, pričom sa upraví ich nový režim do budúcnosti.
Opatreniami na zefektívnenie štátnej podpory na stavebné sporenie sú (i) obmedzenie poberania štátnej prémie počas obdobia čerpania a splácania medziúveru, (ii) osobitné limitovanie nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia a (iii) zníženie minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie. Obmedzenie poskytovania štátnej prémie stavebnému sporiteľovi - fyzickej osobe za kalendárny rok, v ktorom čerpá stavebný úver poskytnutý za komerčných podmienok, tzv. medziúver, ako aj za každý ďalší kalendárny rok až do úplného splatenia takéhoto úveru sa navrhuje z dôvodu, že objem medziúverov výrazne prevyšuje objem zvýhodnených stavebných úverov a štát tak prostredníctvom štátnej prémie prevažne podporuje poskytovanie komerčných úverov na bývanie. Osobitné limitovanie nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia bude znamenať, že vyplatená štátna prémia v prípade uzatvorenia zmluvy o stavebnom sporení v druhom polroku kalendárneho roku by bola najviac vo výške polovice z jej maximálnej ročnej sumy. Tieto dve opatrenia sa budú týkať len zmlúv o stavebnom sporení a zmlúv o medziúvere uzatvorených po účinnosti novely zákona. Znížením minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie bude efektívnejšie nastavenie parametrov poskytovania štátnej podpory stavebného sporenia. Vzhľadom na to, že sa touto zmenou vstupuje do ustanovenia, ktorým je upravená aj maximálna suma štátnej prémie a ktorá je ešte stále vyjadrená v slovenských korunách (2 000 Sk; v prepočte konverzným kurzom 66,39 eura), navrhuje sa maximálnu sumu štátnej prémie ustanoviť na 70 eur (zaokrúhlením na celé desiatky nahor v prospech stavebných sporiteľov). Toto tretie opatrenie sa bude týkať všetkých platných zmlúv o stavebnom sporení, pričom sa upraví ich nový režim do budúcnosti.

2.2.2. Charakteristika návrhu:

       zmena sadzby
  x   zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
  x   kombinovaný návrh
       iné 

2.2.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Jasne popíšte, v prípade potreby použite nižšie uvedenú tabuľku. Uveďte aj odhady základov daní a/alebo poplatkov, ak sa ich táto zmena týka.

Tabuľka č. 2 
Objem aktivít	Odhadované objemy	
	2018	2019	2020	2021	
Zníženie nároku na štátnu prémiu	0	0	14 700 000	16 500 000	

*rok 2021: predpokladaná úspora pri výdavkoch rozpočtovaných na úrovni roku 2020

2.2.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

1.	zrušenie inštitútu tzv. „priateľských sporiteľov“ – štátna prémia by sa vyplácala iba v prípade, ak sa prostriedky získané stavebným sporením použijú výlučne na stavebné účely;

Zrušenie priateľských sporiteľov bude mať za následok nevyplatenie štátnej prémie sporiteľom, ktorí nedokážu dokladovať stavebný účel. V praxi bude dokladovanie vyžadované až pri čerpaní nasporených prostriedkov sporiteľom, ktorý si založil zmluvu po nadobudnutí účinnosti novely (1.1.2019). Keďže sporiteľ nebude môcť zrušiť zmluvu a čerpať prostriedky skôr ako dva roky po jej založení, neschopnosť dokladovať účel nebude mať priamy vplyv na výdavky ŠR v rokoch 2019 a 2020. 

V súčasnosti je stavebné sporenie využívané aj ako sporiaci produkt. Očakávame, že zrušenie priateľských sporiteľov mu uberie na atraktivite. Za predpokladu, že toto opatrenie odradí 30% potenciálnych nových sporiteľov, a za predpokladu, že každoročné výdavky ŠR na štátnu prémiu ku novým zmluvám sú 4 mil. EUR, sa predpokladaný dopad na ŠR pohybuje okolo 1,2 mil. EUR v roku 2020 a 2,4 mil. EUR v roku 2021.

predpokladaný vplyv na  ŠR v roku 2020: 1,2 mil. eur
predpokladaný vplyv na  ŠR v roku 2021: 2,4 mil. eur

2.	zúženie okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu – štátna prémia by sa, s výnimkou neplnoletých osôb, vyplácala iba osobám, ktorých priemerný mesačný zdaniteľný príjem vypočítaný z príjmu za kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, za ktorý sa uplatňuje nárok na štátnu prémiu, je najviac vo výške 1,3 násobku priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, za ktorý sa uplatňuje nárok na štátnu prémiu;  

Na základe analýzy MF SR (prepojené dáta o príjmoch, veku a výške štátnej prémie každého sporiteľa) pracuje nasledovný výpočet s viacerými expertnými predpokladmi. Analýzou údajov za predchádzajúcich 10 rokov sa odhaduje podiel sporiteľov bez nároku na štátnu prémiu po zavedení novely v rozsahu 15,4 %. Pri plánovaných výdavkoch na štátnu prémiu vo výške 24 mil. EUR v rokoch 2020 a 2021, a za predpokladu, že sa opatrenie dotkne aj existujúcich zmlúv (nepravá retroaktivita), predstavuje predpokladaný vplyv na ŠR v oboch rokoch 3,7 mil. EUR.

predpokladaný vplyv na ŠR v roku 2020: 3,7 mil. eur
predpokladaný vplyv na ŠR v roku 2021: 3,7 mil. eur

3.	obmedzenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru – stavebný sporiteľ by počas rokov, v ktorých čerpá a spláca medziúver, nemal nárok na štátnu prémiu;

V roku 2016 bol podiel počtu nových medziúverov ku počtu nových zmlúv stavebného sporenia približne 13,3%. Odhad pracuje s predpokladom, že rovnaký bude podiel nových zmlúv, ktorých majitelia stratia nárok na štátnu prémiu z dôvodu založenia medziúveru. Za predpokladu, že každoročné výdavky ŠR na štátnu prémiu ku novým zmluvám sú 4 mil. EUR, predstavuje predpokladaný vplyv na ŠR 0,5 mil. EUR v roku 2020 a 1,1 mil. EUR v roku 2021.

predpokladaný vplyv na ŠR v roku 2020: 0,5 mil. eur
predpokladaný vplyv na ŠR v roku 2021: 1,1 mil. eur

4.	osobitné limitovanie nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia – štátna prémia bude najviac polovicou sumy z maximálneho ročného limitu v prípade uzatvorenia zmluvy o stavebnom sporení v druhom polroku kalendárneho roku;  

Vzhľadom na neexistenciu údajov nevieme predpokladanú mieru vplyvu na ŠR kvantifikovať, pretože nie sú k dispozícii historické údaje týkajúce sa reakcie sporiteľov na navrhovanú zmenu, pretože takáto v minulosti ešte nebola vykonaná.

5.	Zníženie minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie a zvýšenie maximálnej sumy štátnej prémie – minimálna výška percentuálneho podielu štátnej prémie by sa upravila na 2,5 % a súčasne by sa upravila jej maximálna suma na 70 eur.      

Uvedená zmena bude pre stavebného sporiteľa znamenať, že pri výške štátnej prémie 2,5 % v kalendárnom roku, bude musieť pre získanie maximálnej ročnej sumy štátnej prémie 70 eur vložiť na účet stavebného sporenia ročne 2 800 eur.  

predpokladaný maximálny vplyv na ŠR v roku 2020: 9,3 mil. eur
predpokladaný maximálny vplyv na ŠR v roku 2021: 9,3 mil. eur

Predpoklad vychádza z kvantifikácie stavebných sporiteľov s nárokom na štátnu prémiu a priemernej vyplatenej štátnej prémie v roku 2016, ktorá bola 37,70 eur pri stanovenej výške štátnej prémie 5 %. Zvýšením maximálnej sumy zo 66,39 eura na 70 eur sa zároveň predpokladá nepatrné zvýšenie priemernej vyplatenej štátnej prémie.  Predpokladaný celkový dopad vo výške 9,3 mil. eur sa dotkne približne 520 000 stavebných sporiteľov.     

Vplyvy na ŠR za jednotlivé opatrenia sú kvantifikované samostatne, t. j. vždy len za príslušné opatrenie (abstrahuje sa od zmien v rámci iných opatrení). Pri opatreniach č. 1 až 4 sa vychádza z neznemenej výšky štátnej prémie (5 % z ročného vkladu, max. v sume 66,39 eur ročne). Pri opatrení č. 5 sa vychádza s predpokladu, že stavební sporitelia s nárokom na štátnu prémiu nebudú zvyšovať sumy celkových ročných vkladov na dosiahnutie maximálnej sumy štátnej prémie. V prípade zvýšenia týchto súm bude pozitívny vplyv na ŠR nižší.    

Tabuľka č. 3 

Príjmy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2018	2019	2020	2021		
Daňové príjmy (100)1					 	
Nedaňové príjmy (200)1					 	
Granty a transfery (300)1					 	
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)	 	 	 	 	 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)	 	 	 	 	 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom	0	0	0	0	 	
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

Poznámka:
Ak sa vplyv týka viacerých subjektov verejnej správy, vypĺňa sa samostatná tabuľka za každý subjekt.

Tabuľka č. 4 
Ministerstvo dopravy a výstavby SR
Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2018	2019	2020	2021		
Bežné výdavky (600)	25 000 000	24 000 000	9 300 000	7 500 000	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)					 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)					 	
  Tovary a služby (630)2					 	
  Bežné transfery (640)  Bežné transfery jednotlivcom 642 014	25 000 000	24 000 000	9 300 000	7 500 000	 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s  úverom, pôžičkou, návratnou finančnou výpomocou a finančným prenájmom (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
  Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0	0	- 14 700 000	- 16 500 000	 	
2 –  výdavky rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

Poznámka:
Ak sa vplyv týka viacerých subjektov verejnej správy, vypĺňa sa samostatná tabuľka za každý subjekt.

                 Tabuľka č. 5 

Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2018	2019	2020	2021		
Počet zamestnancov celkom					 	
   z toho vplyv na ŠR						
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)					 	
   z toho vplyv na ŠR	 	 	 	 	 	
Osobné výdavky celkom (v eurách)	0	0	0	0	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)					 	
   z toho vplyv na ŠR					 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)					 	
   z toho vplyv na ŠR					 	
						
Poznámky:						
Ak sa vplyv týka viacerých subjektov verejnej správy, vypĺňa sa samostatná tabuľka za každý subjekt. Ak sa týka rôznych skupín zamestnancov, je potrebné počty, mzdy a poistné rozpísať samostatne podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...).
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka.		
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“.