Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Zákon ,ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	172 /99	
Počet vyhodnotených pripomienok	172	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	76 /30	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	35 /25	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	61 /44	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov

Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1.	Asociácis finnčných sprostredkovateľov a finančných poradcov	5 (0o,5z)	0 (0o,0z)			
2.	Asociácia leasingových spoločností	2 (0o,2z)	0 (0o,0z)			
3.	Asociácia zamestnávatelských zväzov a združení Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
4.	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
5.	Klub 500	4 (1o,3z)	0 (0o,0z)			
6.	Krajský súd v Prešove	1 (0o,1z)	0 (0o,0z)			
7.	Ministerstvo dopravy a výstavby Slovenskej republiky	7 (7o,0z)	0 (0o,0z)			
8.	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	9 (9o,0z)	0 (0o,0z)			
9.	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
10.	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
11.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky	5 (5o,0z)	0 (0o,0z)			
12.	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	3 (3o,0z)	0 (0o,0z)			
13.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
14.	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	10 (10o,0z)	0 (0o,0z)			
15.	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
16.	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
17.	Národná banka Slovenska	44 (14o,30z)	0 (0o,0z)			
18.	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR	2 (2o,0z)	0 (0o,0z)			
19.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
20.	Republiková únia zamestnávateľov	24 (2o,22z)	0 (0o,0z)			
21.	SLOVENSKÁ ASOCIÁCIA RIZIKOVĚHO MANAŽMENTU	3 (0o,3z)	0 (0o,0z)			
22.	Slovenská asociácia sprostredkovateľov v poisťovníctve 	6 (0o,6z)	0 (0o,0z)			
23.	Slovenská banková asociácia	15 (2o,13z)	0 (0o,0z)			
24.	Slovenská asociácia poisťovní	15 (1o,14z)	0 (0o,0z)			
25.	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
26.	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
27.	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
28.	Verejnosť	6 (6o,0z)	0 (0o,0z)			
29.	Štatistický úrad Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
30.	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
31.	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
32.	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
33.	Národný bezpečnostný úrad	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
34.	Úrad pre verejné obstarávanie	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
35.	Ministerstvo financií Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
36.	Úrad vlády Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
37.	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
38.	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
39.	Najvyšší súd Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
40.	Národná rada Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
41.	Kancelária Ústavného súdu Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
42.	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
43.	Združenie miest a obcí Slovenska	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
44.	Splnomocnenec vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
45.	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
46.	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
47.	Úrad podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
48.	Konferencia biskupov Slovenska	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
	Spolu	172 (73o,99z)	0 (0o,0z)			
Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
AFISP	K Čl. I: Zákon č. 39.2015 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K bodu 1: navrhujeme § 70 ods. 1 písm. e) ponechať v pôvodnom znení. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s návrhom, poskytovať potenciálnemu neprofesionálnemu klientovi informáciu o jednotlivých zložkách poistného vo vzťahu k uzatváranej poistnej zmluve, podľa novej prílohy č. 3 s tým, že na prílohe bude zakomponovaný podpis finančného sprostredkovateľa (čím sa predpokladá, že informácia bude odovzdaná v čase finančného sprostredkovania, t.j. spisovania poistného návrhu). Nové tlačivo informácie – príloha č. 3 obsahuje údaje, ktorými finančný sprostredkovateľ v čase finančného sprostredkovania nedisponuje. Ide o údaje, ktoré je schopná poskytnúť výlučne poisťovňa, preto máme za to, že by malo ísť výlučne o informačnú povinnosť poisťovne voči potenciálnemu neprofesionálnemu klientovi s tým, že poisťovňa si túto povinnosť splní sama, na vlastnú zodpovednosť. Navyše, finančný sprostredkovateľ je povinný informovať v priebehu finančného sprostredkovania o mnohých ďalších skutočnostiach vyplývajúcich nielen zo zákona č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve v platnom znení, ale aj z osobitných predpisov, ktoré sa pri finančnom sprostredkovaní uplatňujú. Myslíme si, že pokiaľ je zámerom zákonodarcu poskytovať neprofesionálnemu klientovi, t.j. spotrebiteľovi komplexné a zrozumiteľné informácie súvisiace so sprostredkovávanou finančnou službou, bolo by v prvom rade vhodné zanalyzovať a prípadne zjednodušiť tie informačné povinnosti, ktoré už v súčasnosti finanční sprostredkovatelia a finančné inštitúcie majú, a až následne zavádzať ďalšie. Pri veľkom rozsahu a počte poskytovaných informácií reálne hrozí riziko, že klient nebude náležite oboznámený so zásadnými charakteristikami, prípadne rizikami daného produktu, ale zahltený množstvom ťažko čitateľnej a nepochopiteľnej dokumentácie. K bodu 2: v navrhovanom novom ustanovení § 70a „Pravidlá pre výpočet odkupnej hodnoty“, pôvodne navrhované znenie ods. 1, navrhujeme upraviť nasledovne: (1) Ak ide o poistenie spojené s investičnými fondmi uvedené v prílohe č. 1 časti B treťom bode, poisťovňa, poisťovňa z iného členského štátu a pobočka zahraničnej poisťovne je povinná investovať najmenej a) 40% zaplateného poistného v prvom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika, b) 50% zaplateného poistného v druhom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika, c) 60 % zaplateného poistného v treťom a ďalších rokoch trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika. K bodu 3: v navrhovanom novom ustanovení § 70a „Pravidlá pre výpočet odkupnej hodnoty“, pôvodne navrhované znenie ods. 1, navrhujeme upraviť nasledovne: (3) Ak ide o poistenie, pri ktorom vzniká právo na odkupnú hodnotu iné ako uvedené v odseku 2 a poistník ukončí poistnú zmluvu pred uplynutím poistnej doby, poisťovňa, poisťovňa z iného členského štátu a pobočka zahraničnej poisťovne vyplatí poistníkovi odkupnú hodnotu minimálne vo výške súčtu a) 40% zaplateného poistného v prvom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poistné na krytie rizika, b) 50% zaplateného poistného v druhom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poistné na krytie rizika, c) 60% zaplateného poistného v treťom a ďalších rokoch trvania poistnej zmluvy zníženého o poistné na krytie rizika.“. Odôvodnenie: Zastávame názor, že navrhované povinné minimálne podiely investičných zložiek a odkupnej hodnoty zo zaplateného poistného, sú neprimerane vysoké, a ide tak o neprimerané obmedzenie vo vzťahu k poistným produktom, čo môže mať negatívny dopad na celú oblasť sprostredkovania poistných produktov s investičnou zložkou. Za účelom zreálnenia týchto podielov navrhujeme nové znenie ustanovenia § 70a ods. 1.	Z	ČA	Údaje, ktoré tvoria jednotlivé položky formulára, ktorými disponuje len poisťovňa poskytne finančnému agentovi poisťovňa, ktorý predmetný formulár vyplní a predloží ho klientovi. Navrhovaná pripomienka k bodu 2 (limity) bola akceptovaná ich znížením.	
AFISP	k Čl. IV: zákon č. 129.2010 Z.z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K bodu 2: Navrhujeme z novej úpravy vypustiť navrhované znenie ods. 13 v § 4. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s navrhovaným „zvýhodnením“ nových finančných sprostredkovateľov. Máme za to, že takéto nastavenie je diskriminujúce pre už existujúcich finančných sprostredkovateľov, ktorí finančné sprostredkovanie vykonávajú po dobu dlhšiu ako tri roky. Nevidíme pre takúto úpravu relevantný dôvod ani v praxi. K bodu 3: Navrhujeme ustanovenie § 22 ponechať v pôvodnom znení a neprijať ani navrhovanú novú prílohu č. 5 Odôvodnenie: Nesúhlasíme s navrhovaným poskytovaním informácií o výške odmeny finančného agenta pri sprostredkovaní spotrebiteľského úveru, vrátane informácie o percentuálnom podiele odmeny na celkovej výške poskytnutého spotrebiteľského úveru. Máme za to, že táto informácia môže byť pre klienta zavádzajúca, a predovšetkým nijakým spôsobom neprispeje ku kvalite finančného sprostredkovania, resp. sprostredkovanej finančnej služby. Potenciálny klient, resp. spotrebiteľ je v čase finančného sprostredkovania „zahltený“ množstvom ďalších informácií, ktoré je nevyhnutné mu poskytnúť v zmysle zákona č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve v platnom znení, ale aj z osobitných predpisov, ktoré sa pri finančnom sprostredkovaní uplatňujú. 	Z	ČA	K bodu 3: N- Príloha má za cieľ zaviesť jasné a prehľadné pravidlá odmeňovania, čo sa má dosiahnuť medzi iným, aj poskytovaním informačnej tabuľky obsahujúcej poskytovateľa spotrebiteľského úveru, resp. úveru na bývanie, ako aj výšku odmeny finančného agenta. Výpočet odmeny finančného agent považuje predkladateľ za vhodný nástroj pre zvýšenie transparentnosti.	
AFISP	k Čl. IV: zákon č. 129.2010 Z.z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K bodu 2: Navrhujeme z novej úpravy vypustiť navrhované znenie ods. 13 v § 4. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s navrhovaným „zvýhodnením“ nových finančných sprostredkovateľov. Máme za to, že takéto nastavenie je diskriminujúce pre už existujúcich finančných sprostredkovateľov, ktorí finančné sprostredkovanie vykonávajú po dobu dlhšiu ako tri roky. Nevidíme pre takúto úpravu relevantný dôvod ani v praxi. K bodu 3: Navrhujeme ustanovenie § 22 ponechať v pôvodnom znení a neprijať ani navrhovanú novú prílohu č. 5 Odôvodnenie: Nesúhlasíme s navrhovaným poskytovaním informácií o výške odmeny finančného agenta pri sprostredkovaní spotrebiteľského úveru, vrátane informácie o percentuálnom podiele odmeny na celkovej výške poskytnutého spotrebiteľského úveru. Máme za to, že táto informácia môže byť pre klienta zavádzajúca, a predovšetkým nijakým spôsobom neprispeje ku kvalite finančného sprostredkovania, resp. sprostredkovanej finančnej služby. Potenciálny klient, resp. spotrebiteľ je v čase finančného sprostredkovania „zahltený“ množstvom ďalších informácií, ktoré je nevyhnutné mu poskytnúť v zmysle zákona č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve v platnom znení, ale aj z osobitných predpisov, ktoré sa pri finančnom sprostredkovaní uplatňujú. K bodu 4: nesúhlasíme s navrhovaným znením nového ustanovenia § 26b. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s navrhovanými pravidlami pre výpočet odmeny finančných agentov pri sprostredkovaní úverov na bývanie. Myslíme si, že ide o veľký a neodôvodnený zásah do podnikania finančných agentov, do autonómnych obchodných vzťahov bán a finančných agentov. Takáto úprava spôsobí výrazné obmedzenie konkurenčného prostredia a významne poškodí konečného spotrebiteľa. Navyše, formulácia pravidiel v príslušných nových ustanoveniach je nejednoznačná a zavádzajúca, pripúšťajúca rôzne výklady, čo môže v praxi spôsobovať rôzne problémy. K bodu 6: Navrhujeme vypustiť navrhovanú novú prílohu č. 5. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s navrhovaným poskytovaním informácií o výške odmeny finančného agenta pri sprostredkovaní úveru na bývanie, vrátane informácie o percentuálnom podiele odmeny na celkovej výške poskytnutého úveru na bývanie. Máme za to, že táto informácia môže byť pre klienta zavádzajúca, a predovšetkým nijakým spôsobom neprispeje ku kvalite finančného sprostredkovania, resp. sprostredkovanej finančnej služby. Potenciálny klient, resp. spotrebiteľ je v čase finančného sprostredkovania „zahltený“ množstvom ďalších informácií, ktoré je nevyhnutné mu poskytnúť v zmysle zákona č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve v platnom znení, ale aj z osobitných predpisov, ktoré sa pri finančnom sprostredkovaní uplatňujú. Zároveň upozorňujeme, že už podľa aktuálne platnej legislatívy sú finanční sprostredkovatelia povinní poskytovať informácie pri sprostredkovaní úverov na bývanie v zmysle osobitného predpisu - ESIS formulár podľa EÚ Mortgage smernice, ktoré zahŕňajú i informáciu o odmene. I z tohto dôvodu považujeme ďalší informačný formulár za nadbytočný a zavádzajúci. 	Z	ČA	K bodu 3: N- Príloha má za cieľ zaviesť jasné a prehľadné pravidlá odmeňovania, čo sa má dosiahnuť medzi iným, aj poskytovaním informačnej tabuľky obsahujúcej poskytovateľa spotrebiteľského úveru, resp. úveru na bývanie, ako aj výšku odmeny finančného agenta. Výpočet odmeny finančného agent považuje predkladateľ za vhodný nástroj pre zvýšenie transparentnosti. K bodu 4 a 6 pripomienky predkladateľ neakceptuje.	
AFISP	k Čl. III: zákon č. 186.2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K bodu 2: Ustanovenie § 37b ods. 1 navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s návrhom poskytovať potenciálnemu neprofesionálnemu klientovi informáciu o jednotlivých zložkách poistného vo vzťahu k uzatváranej poistnej zmluve, podľa navrhovanej novej prílohy č. 3 k zákonu č. 39/2015 Z.z. o poisťovníctve v platnom znení. Nové tlačivo informácie – príloha č. 3 obsahuje údaje, ktorými finančný sprostredkovateľ v čase finančného sprostredkovania nedisponuje. Ide o údaje, ktoré je schopná poskytnúť výlučne poisťovňa, preto máme za to, že by malo ísť výlučne o informačnú povinnosť poisťovne voči potenciálnemu neprofesionálnemu klientovi s tým, že poisťovňa si túto povinnosť splní sama, na vlastnú zodpovednosť. Navyše, finančný sprostredkovateľ je povinný informovať v priebehu finančného sprostredkovania o mnohých ďalších skutočnostiach vyplývajúcich nielen zo zákona č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve v platnom znení, ale aj z osobitných predpisov, ktoré sa pri finančnom sprostredkovaní uplatňujú. Myslíme si, že pokiaľ je zámerom zákonodarcu poskytovať neprofesionálnemu klientovi, t.j. spotrebiteľovi komplexné a zrozumiteľné informácie súvisiace so sprostredkovávanou finančnou službou, bolo by v prvom rade vhodné, zanalyzovať a prípadne zjednodušiť tie informačné povinnosti, ktoré už v súčasnosti voči nim finanční sprostredkovatelia a finančné inštitúcie majú, a až následne zavádzať ďalšie. Pri veľkom rozsahu a počte poskytovaných informácií reálne hrozí riziko, že klient nebude náležite oboznámený so zásadnými charakteristikami, prípadne rizikami daného produktu, ale zahltený množstvom ťažko čitateľnej a nepochopiteľnej dokumentácie. Taktiež upozorňujeme na nezrovnalosť v dikcii nového ustanovenia § 37b ods. 1, v zmysle ktorej by súčasťou nového formuláru mala byť informácia o výške odmeny finančného sprostredkovateľa. Avšak v zmysle vzoru informačného formuláru tvoriaceho navrhovanú novú prílohu č. 3 zákona č. 39/2015 Z.z. o poisťovníctve v platnom znení, sa v tomto formulári informácia o výške odmeny pre finančného sprostredkovateľa nenachádza (uvádzajú sa len „kalkulované distribučné náklady“). 	Z	N	Údaje, ktoré tvoria jednotlivé položky formulára, ktorými disponuje len poisťovňa poskytne finančnému agentovi poisťovňa, ktorý predmetný formulár vyplní a predloží ho klientovi.	
AFISP	K Čl. II: Zákon č. 747.2004 Z.z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K bodu 3, 4, 5 a 6: ustanovenie § 40 navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. Odôvodnenie: Máme za to, že aktuálna výška ročného príspevku pre samostatných finančných agentov – ako dohliadaných subjektov, (ktorú má Národná banka Slovenska právomoc určovať v rozpätí od 50 do 1000 eur), je dostačujúca, a to najmä s ohľadom na posledné zásadné, až násobné zmeny vo výške poplatkov za úkony NBS (poplatky za registráciu, zmenu a zrušenie registrácie podriadených finančných agentov v zmysle Opatrenia NBS č. 8/2012). V dôsledku spomínanej zmeny v poplatkoch, ktoré musí znášať samostatný finančný agent, došlo k významnému nárastu výdavkov samostatných finančných agentov, a to práve v období, kedy dochádza k zásadným legislatívnym zmenám (nová regulácia vyplývajúca zo smerníc EÚ ako napr. MIFID II, IDD, GDPR). Celkovo zmeny, ktoré prinášajú spomínané regulácie, ako aj novela zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve s účinnosťou od 23.2.2018, predstavujú pre finančných agentov zvýšené výdavky, nakoľko tieto zmeny si vyžadujú zvýšenú administratívnu, ako aj technickú náročnosť pri ich implementácii do procesov a dokumentov, ktoré sú v súvislosti s finančným sprostredkovaním používané. Myslíme si, že ďalšie navýšenie výdavkov, v spojení s enormným nárastom poplatkov za registrácie podriadených finančných agentov, neprinesie žiadnu „pridanú hodnotu“ pre koncového užívateľa výhod, t.j. pre klienta finančného sprostredkovania, resp. spotrebiteľa. Práve naopak, finanční agenti budú musieť, pod vplyvom zvýšenej finančnej a administratívnej záťaže, zvážiť realizáciu pôvodne plánovaných vylepšení systémov, resp. procesov. Zároveň si dovoľujeme upozorniť, že navrhované vymedzenie základu sadzby ročného príspevku ako rozdielu kladných a záporných finančných tokov v účtovníctve samostatného finančného agenta, vyplývajúcich z výkazov predložených NBS, je v praxi samostatných finančných agentov, účtujúcich v systéme podvojného účtovníctva, bezpredmetné a nerealizovateľné. V tomto smere sme Národnú banku Slovenska viackrát informovali - provízne podklady, zúčtovanie provízií voči podriadeným finančným agentom a faktúry, ktoré boli započítané v rámci provízneho podkladu od partnerskej finančnej inštitúcie, by pri takomto spôsobe vykazovania „nesedeli“ na reálne cashflow - napr. podklad doručený a spracovaný v septembri, príde reálne na účet samostatného finančného agenta až v októbri, čo spôsobí vykazovanie údajov do rôznych kvartálnych výkazov pre NBS. Tým pádom vzniknú nejednoznačné a zmätočné informácie, ktoré nemôžu byť vhodným základom pre ďalší výpočet - výpočet ročného poplatku. 	Z	A		
ALS SR	K Čl. I bod 1., K Čl. I. bod 3., K Čl. III. bod 2. 
1. V Čl. I bode 1. navrhujeme za slovo „poskytnúť“ doplniť slová „v prípade rezervotvorného poistenia“. V Čl. I bode 3. navrhujeme vypustiť celý vzor informácie k nerezervotvornému poisteniu. V Čl. III bode 2. navrhujeme za slovo „a“ vložiť slová „v prípade rezervotvorného poistenia“ a slová „k výške odmeny sprostredkovateľa“ nahradiť slovami „o jednotlivých zložkách poistného“. Zdôvodnenie: Uvedenými bodmi čl. I má byť zavedená povinnosť poisťovne aj u nerezervotvorného poistenia poskytnúť potenciálnemu neprofesionálnemu klientovi jednoznačne presným a zrozumiteľným spôsobom písomne alebo na inom trvanlivom médiu informáciu o jednotlivých zložkách poistného vo vzťahu k uzatváranej poistnej zmluvy podľa prílohy č. 3.“ a má byť stanovený vzor informačného formulára aj pre nerezervotvorné poistenie. Prostredníctvom čl. III má byť zavedená povinnosť sprostredkovateľa predložiť potenciálnemu klientovi tento informačný formulár. U rezervotvorného poistenia môže byť vzhľadom na špecifiká produktu pochopiteľný zámer popísaný v dôvodovej správe, aby potenciálny klient obdržal informáciu o celkových finančných prostriedkoch zaplatených na poistnom za celú dojednanú poistnú dobu a vyčíslenie toho, aká časť z týchto prostriedkov tvorí rizikové poistné, distribučné náklady a ostatné náklady, a zároveň informáciu o tom aká časť zaplateného poistného bude alokovaná na investovanie pri investičnom životnom poistení alebo na krytie rizika dožitia pri kapitálovom životnom poistení. Domnievame sa však, že u nerezervotvorného poistenia je obdobná povinnosť úplne nadbytočná. Z jedinej vety dôvodovej správy venovanej tejto povinnosti pre nerezervotvorné poistenie je možné dedukovať, že sledovaným cieľom tejto právnej úpravy je najmä informovať potenciálneho klienta o výške odmeny sprostredkovateľa. Táto oblasť je však už dostatočne riešená v § 32 odst. 2) a 4) zákona č. 186/2009 Z.z., o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení neskorších predpisov. Tie stanovujú povinnosti: - pred vykonávaním finančného sprostredkovania neprofesionálneho klienta jednoznačne presným a zrozumiteľným spôsobom písomne alebo na inom trvanlivom médiu informovať o existencii a povahe odmeny, ktorú prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie vo vzťahu k uzatváranej zmluve, ak osobitný predpis neustanovuje inak, - na základe požiadavky klienta tohto jednoznačne, vyčerpávajúcim, presným a zrozumiteľným spôsobom informovať aj o výške odmeny; o tejto možnosti musí finančný agent písomne informovať klienta pred uzavretím zmluvy o poskytnutí finančnej služby. Je teda zrejmé, že nová povinnosť je duplicitná k uvedenému a u nerezervotvorného poistenia by klientovi - okrem povinného informačného formulára - nepriniesla nič navyše (u rezervotvorného poistenia tomu vzhľadom na špecifiká produktu možno môže byť naopak). Paradoxne by nová povinnosť mohla viesť až k situácii, kedy potenciálny klient bude zahrnutý takým množstvom informačnej a zmluvnej dokumentácie, že toto bude môcť odpútať jeho pozornosť od skutočne dôležitého obsahu - pre neho významných parametrov poistenia. Nad rámec uvedeného je potrebné upozorniť aj na nejasnosti návrhu. Návrh, resp. vzor formulára predpokladá u nerezervotvorného poistenia uvedenie ročného poistného, a ďalej ďalších údajov (koľko pripadá na krytie rizík, na distribučné náklady, na ostatné náklady poisťovne) ako podielu z tohto ročného poistného. Nie je však jasné, ako by mal byť formulár vyplnený napr. v prípade uzavretia poistenia na dobu neurčitú, kedy odmena sprostredkovateľa bude stanovená fixnou čiastkou. Vtedy možno nepochybne spočítať ročné poistné, ale nie je zrejmé, ako napr. spočítať podiel distribučných nákladov vzťahujúcich sa k poisteniu na dobu neurčitú na tomto ročnom poistnom. 	Z	N	Údaje, ktoré tvoria jednotlivé položky formulára, ktorými disponuje len poisťovňa poskytne finančnému agentovi poisťovňa, ktorý predmetný formulár vyplní a predloží ho klientovi.	
ALS SR	K Čl. IV 
Čl. IV navrhujeme vypustiť a doterajšie články V a VI prečíslovať na IV a V. Zdôvodnenie: Zámerom čl. IV je zavedenie stropu pre odmeňovanie finančných agentov pri sprostredkovaní spotrebiteľského úveru, stanovenie pravidiel pre vyplácanie tejto odmeny rozložené v čase a zavedenie informačné povinnosti o výške odmeny. Akokoľvek je tento návrh podľa všetkého vedený dobrým úmyslom, je potreba predovšetkým uviesť, že neexistuje potreba a dôvod takejto regulácie, ktorá rieši neexistujúce problémy neadekvátnym spôsobom. V sektore sprostredkovania spotrebiteľských úverov nie sú známe žiadne problémy súvisiace s výškou a spôsobom výplaty odmien finančným agentom. Neexistuje žiadna domnelá ani skutočná situácia, ktorá by sa podobala údajným problémom, o ktorých sa niekedy hovorí vo vzťahu k sektoru sprostredkovanie úverov na bývanie (údajné veľmi silné postavenie veľkých sprostredkovateľov voči poskytovateľom úverov na bývanie, ich tlak na výšku odmien a vychýlenie trhu a vzájomných vzťahov v ich prospech). Odmena sprostredkovateľov nie je ani faktorom, ktorý by spôsoboval akékoľvek negatívne dopady na spotrebiteľov. Dlhodobo je zrejmý trend poklesu nákladov spotrebiteľov spojených so spotrebiteľskými úvermi (bližšie napr. vývoj hodnoty váženého priemeru priemerných hodnôt ročnej percentuálnej miery nákladov za všetky typy spotrebiteľských úverov zverejňované Ministerstvom financií). Zámer neprípustne zasahuje do slobody podnikania a zmluvnej slobody. Navrhnutý strop odmeny je neprimerane nízky, navyše doplnený zbytočnými pravidlami pre rozloženie výplaty odmeny v čase, a to bez konkrétneho odôvodnenia tejto regulácie. Sprostredkovatelia nesú bežné náklady ako každý podnikateľ (mzdy zamestnancov, technické vybavenie, poistenie atď.) Okrem toho postupujúca regulácia finančného trhu kladie na finančných agentov aj ďalšie čím ďalej vyššie nároky, najmä po stránke odbornosti (osobitné finančné vzdelávanie, skúšky) a kvality poskytovaných služieb. To samozrejme zvyšuje náklady finančných agentov, ktorí chcú fungovať v súlade so zákonom. Navrhovaná regulácia môže dopadnúť natoľko negatívne na profitabilitu ich činnosti, že tá sa stane ekonomicky neudržateľnou. To by znamenalo v extrémnom prípade stratu zárobkovej činnosti pre existujúcich finančných agentov a ich zamestnancov a v neposlednom rade tiež obmedzenie dostupnosti a výberu služieb pre spotrebiteľa. Pre sprostredkovanie spotrebiteľských úverov je navrhnutý rovnaký strop odmeny ako pre úvery na bývanie - 1,5% zo sumy sprostredkovaného úveru. Je potrebné si uvedomiť, že úvery na bývanie bežne dosahujú výšky desiatok až stoviek tisíc Eur (aj dôvodová správa pracuje s príkladom úveru na bývanie vo výške 60000 Eur). 1,5% z takýchto súm môže možno predstavovať primeranú odmenu a môže pripadať do úvahy aj jej postupná výplata v dlhšom období (k tomu nech sa však vyjadrí subjekty pôsobiace na tomto trhu). Úplne iná však bude situácia u sprostredkovania bežného spotrebiteľského úveru, napr. keď obchodník, predajca, sprostredkuje úver v bežnej výške 400 Eur na financovanie kúpy svojho tovaru. V takom prípade by podľa návrhu maximálna odmena mohla dosahovať čiastky 6 Eur a jej výplata by bola rozložená do 3 rokov po 2 Eur, čo absolútne nezodpovedá náročnosti činnosti sprostredkovateľa, ako je upravená právnymi predpismi. Navrhovaná povinnosť predložiť spotrebiteľovi pred uzatvorením zmluvy o spotrebiteľskom úvere súhrnnú informáciu k sprostredkovanému úveru obsahujúcu názov veriteľa a informáciu o výške jeho odmeny sprostredkovateľa je tiež úplne nadbytočná. Táto oblasť je už dostatočne riešená zákonom č. 186/2009 Z.z., o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení neskorších predpisov. Informovanie o odmene finančného agenta konkrétne rieši § 32 ods. 2) a 4) tohto zákona, ktoré stanovujú povinnosti: - pred vykonávaním finančného sprostredkovania neprofesionálneho klienta jednoznačne presným a zrozumiteľným spôsobom písomne alebo na inom trvanlivom médiu informovať o existencii a povahe odmeny, ktorú prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie vo vzťahu k uzatváranej zmluve, ak osobitný predpis neustanovuje inak, - na základe požiadavky klienta tohto jednoznačne, vyčerpávajúcim, presným a zrozumiteľným spôsobom informovať aj o výške odmeny; o tejto možnosti musí finančný agent písomne informovať klienta pred uzavretím zmluvy o poskytnutí finančnej služby. Je teda zrejmé, že nová povinnosť je duplicitná k uvedenému a klientovi by - okrem povinného informačného formulára - nepriniesla nič navyše. Paradoxne by nová povinnosť mohla viesť až k situácii, kedy potenciálny klient bude zahrnutý takým množstvom informačné a zmluvnej dokumentácie, že toto bude môcť odpútať jeho pozornosť od skutočne dôležitého obsahu - pre neho významných parametrov spotrebiteľského úveru. 	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Predkladateľ upravil aj znenie, kedy sa bude pri zmluvách do jedného roka vyplácať odmena spôsobom, ktorý si dojedná finančný agent a veriteľ. Pre zmluvu o spotrebiteľskom úvere, ktorá je uzatvorená na obdobie troch rokov a viac, veriteľ sprostredkovateľovi vypláca odmenu v rovnakej výške počas troch rokov. Prvá splátka sa poskytne pri poskytnutí spotrebiteľského úveru a ďalšia k výročiu uzatvorenia zmluvy o spotrebiteľskom úvere. Ak je zmluva o spotrebiteľskom úvere uzatvorená na viac ako 1 rok, ale nie viac ako 3, odmena sa finančnému pomerne pri uzatvorení zmluvy o spotrebiteľskom úvere a k výročiu uzatvorenia zmluvy. Rozpor bol odstránený.	
AZZZ SR	predloženému návrhu
bez pripomienok	O	A		
GPSR	
Bez pripomienok.	O	A		
Klub 500	K Čl. IV druhý bod a k Čl. V štvrtý bod návrhu
(§ 4 odsek 9 až 13 zákona č. 129/2010 Z. z. a § 26b zákona č. 90/2016 Z. z.) Navrhujeme osobitne neregulovať maximálnu odmenu finančného agenta. Odôvodnenie: Nezaznamenali sme negatívny dopad na klientov, resp. spotrebiteľov v súvislosti s ponúkanými úverovými produktmi. Na základe nám dostupných informácií sme nezaznamenali problémy naviazané na výkon činnosti sprostredkovania v oblasti úverov. Naopak, finanční agenti dosiahli pre tisícky klientov za posledné roky výrazné zlepšenie podmienok ich úverov v rámci refinancovania úverov alebo podmienok novo uzatvorených úverov. Pôsobenie finančných agentov v prospech klientov tak považujeme za protrhové. Zároveň sprostredkovanie pri úveroch predstavuje v zásade jednorazový úkon a nevidíme praktický dôvod na rozloženie odmeny na dlhšie časové obdobie. Takýto postup podľa nášho názoru nemá pri sprostredkovaní úverov reálne opodstatnenie, na rozdiel napr. od poistenia, pri ktorom prebieha aktualizácia poistenia na pravidelnej báze, v čase trvania poistenia prebieha likvidácia poistných udalostí a podobne. Celková zadlženosť obyvateľov Slovenskej republiky a riziká s ňou spojené nemajú súvislosť s výkonom finančného sprostredkovania a odmeňovaním finančných agentov. Dovoľujeme si upozorniť na to, že Národná banka Slovenska po dohode a diskusiách s jednotlivými finančnými inštitúciami pristúpila k čiastočnej regulácii poskytovania úverov, ktorá priebežne prebieha a rieši okrem iného aj väčšiu ochranu spotrebiteľa pri poskytovaní úverov. Dôvody regulácie tak považujeme z pohľadu ochrany klientov za nejasné, pričom navrhovaná regulácia môže vykazovať znaky ochrany finančných inštitúcií v obchodno-právnych vzťahoch vo vzťahu k finančným sprostredkovateľom ako slabším účastníkom týchto vzťahov.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia regulácie maximálnej odmeny finančného agenta, ale je prijatá úprava, ktorá zužuje okruh dotknutých sprostredkovaní spôsobom, kedy dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Pri úveroch na bývanie ostáva navrhovaná právna úprava zachovaná. 	
Klub 500	K Čl. I prvý a tretí bod a k Čl. III návrhu
(§ 70 ods. 1 písm. e) a Príloha č. 3 k zákonu č. 39/2015 Z. z. a § 37b ods. 1 zákona č. 186/2009 Z. z.) K navrhovanej povinnosti poskytnúť potenciálnemu klientovi informáciu o jednotlivých zložkách poistného podľa informačných formulárov k výške odmeny sprostredkovateľa (informácie pre rezervotvorné poistenie alebo informácie pre nerezotvorné poistenie) predkladáme nasledujúcu zásadnú pripomienku: Navrhujeme poskytnúť informačné formuláre k výške odmeny sprostredkovateľa až na základe požiadavky klienta, pričom klient musí byť o možnosti poskytnutia predmetných informácií vopred písomne informovaný pred uzatvorením samotného znenia poistnej zmluvy. Rozsah poskytovaných informácií navrhujeme po diskusiách s finančným trhom nastaviť tak, aby poskytované údaje klientovi boli určiteľné zo strany finančných inštitúcií resp. finančných agentov. Odôvodnenie: V rámci súčasného nastavenia poskytovania informácií na požiadanie klienta sme v praxi nezaznamenali žiadne problémy a takýto postup považujeme za primeraný. Poskytovanie na požiadanie považujeme za v praxi osvedčený model. V súčasnosti nevidíme žiadnu pridanú hodnotu navrhovaného znenia zákona oproti poskytovaniu na požiadanie. Prípadné “automatické“ poskytnutie môže viesť k čiastočnému útlmu výkonu finančného sprostredkovania a dopady na správanie spotrebiteľa môžu byť z pohľadu automatického poskytnutia informácií o províziách nevypočítateľné. V prípade útlmu výkonu finančného sprostredkovania je možné očakávať zníženie kvality sprostredkovania poistenia z dôvodu absencie činností vykonávaných v súčasnosti aktívne zo strany finančných agentov, ako zabezpečovanie výberu poistenia, porovnanie ponúk, asistencia pri likvidácii poistných udalostí, aktualizácia poistenia, ale i zabezpečovanie odborných informácií o poistení. Takýto stav by sme považovali za výrazné zhoršenie súčasného poistného servisu pre klienta. Z návrhu nám nie je úplne zrejmé, ako by povinné poskytovanie informácií bez ohľadu na záujem potenciálneho klienta vyzeralo v praxi z pohľadu údajov v ňom uvedených. Náklady samotného poistenia, ale aj distribučné náklady, závisia totiž od viacerých faktorov a môžu sa v priebehu času meniť. Do kalkulácie nákladov poistenia, ale aj iných zverejňovaných údajov navrhovaných v rámci vzoru informačných formulárov, vstupujú viaceré faktory, ktoré sa menia v čase. Nie je tiež zrejmé, ako by vyzerali a boli vypočítavané distribučné náklady poisťovní, ak nepôjde o výkon sprostredkovania cez finančných agentov, ale priamo cez finančné inštitúcie. Otáznym teda ostáva aj samotný spôsob výpočtu takýchto nákladov. Nie je zrejmé, či je zámerom Ministerstva financií Slovenskej republiky informovanie o predpokladaných priemerných všeobecných kalkulovaných nákladoch na konkrétny typ produktu zo strany poisťovne alebo o nákladoch v rámci konkrétnej poistnej zmluvy. V rámci konkrétneho poistenia totiž môže dochádzať k rôznym špecifickým okolnostiam (dopoisteniam, obchodným zľavám) a výpočet v konkrétnom prípade môže predstavovať komplikácie. V rámci diskusií s finančným trhom (a to najmä s poisťovňami) je potrebné riešiť, aké údaje sú v rámci navrhovanej informačnej povinnosti schopné poskytnúť bez toho, aby dochádzalo k skresľovaniu poskytovaných informácií. Návrh tiež nerieši, ako sa bude postupovať pri zmenách, ktoré môžu vstupovať do výpočtov počas životnosti poistnej zmluvy. Zverejňovanie provízií považujeme za výrazný administratívny zásah do obchodno-právneho vzťahu medzi finančnými inštitúciami a finančnými agentmi, bez bližšieho jasného benefitu pre klienta. Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že nemáme vedomosť o žiadnom inom sektore ekonomiky v podmienkach Slovenskej republiky, ktorý by bol postavený na tak výrazne trhových princípoch ako finančné sprostredkovanie a zároveň bol regulovaný takýmto typom opatrenia. V súčasnosti pôsobí na Slovensku približne 700 poisťovní, z toho približne 40 aktívne a na dennej báze, a niekoľko tisícok finančných agentov. V žiadnom prípade tak nejde o monopolné alebo oligopolné časti ekonomiky, v rámci ktorých sa takáto regulácia zvyčajne vyskytuje. Spôsob odmeňovania finančných agentov zo strany finančných inštitúcií predstavuje v súčasnosti dôverné informácie a ich zverejnenie môže mať za dôsledok zníženie konkurenčného fungovania jednotlivých poisťovní, z dôvodu možnej uniformity finančných schém jednotlivých poisťovní. Takýto systém môže vytvárať tlak na následnú uniformitu distribučných kanálov, ale aj distribuovaných produktov, čo v konečnom dôsledku škodí samotnému klientovi a rozsahu jemu poskytovaných služieb.	Z	N	Údaje, ktoré tvoria jednotlivé položky formulára, ktorými disponuje len poisťovňa poskytne finančnému agentovi poisťovňa, ktorý predmetný formulár vyplní a predloží ho klientovi.	
Klub 500	K Čl. I druhý bod návrhu
(§ 70a zákona č. č. 39/2015 Z. z.) Navrhujeme diskutovať s finančnými inštitúciami a finančnými agentmi o percentuálnej sadzbe poistného, ktorá sa má vyplatiť klientom, a o odkupnej hodnote vo výške časovej hodnoty investovaného majetku. Odôvodnenie: Odkupnú hodnotu pri poistení spojenom s investičnými fondmi alebo odkupnou hodnotou navrhujeme nastaviť tak, aby nastavenie odkupných hodnôt nebolo likvidačné pre distribučné kanály ponúkajúce tento typ produktu, respektíve pre nastavenie týchto produktov zo strany poisťovní. Nastavenie limitov v zmysle navrhovaného znenia zákona sa javí ako výrazný administratívny zásah do poistných vzťahov a odporúčame jeho zníženie po komunikácii a konzultáciách s finančným trhom tak, aby predaj takýchto produktov v podmienkach Slovenskej republiky zostal zachovaný. Príliš tvrdá regulácia môže mať za následok až samotný zánik predaja niektorých typov produktov v podmienkach Slovenskej republiky, čo predpokladáme nie je zámerom sledovaným predkladanou reguláciou.	O	A	Navrhovaná pripomienka k nastaveniu limitov bola akceptovaná ich znížením.	
Klub 500	K Čl. II tretí bod návrhu
(K § 40 ods. 6 zákona č. 6 zákona č. 747/2004 Z. z.) Navrhujeme zjednodušiť tak, že ročné príspevky bude určovať Národná banka Slovenska v rámci limitu od 50 eur do 1.500,- eur za rok. Národná banka Slovenska bude oprávnená určiť akékoľvek kritéria v rámci tohto limitu (napr. v závislosti od výšky kladných finančných tokov, v závislosti od toho či ide o právnickú alebo fyzickú osobu a podobne), avšak výška poplatkov bude zastropovaná maximálnou hranicou 1.500,- eur. Navrhujeme teda zrušiť odvodzovanie poplatkov od kladných finančných tokov pri ktorom nie sú takéto poplatky ohraničené žiadnou maximálnou hranicou. Odôvodnenie: Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že predkladaný návrh dáva Národnej banke Slovenska absolútne širokú a ničím neodôvodnenú škálu rozhodovania. Možnosť určiť poplatky v rozmedzí 0,001 až 0,5% z výšky tzv. kladných finančných tokov považujeme za absolútne neprijateľné. Nepoznáme obdobný príklad v rámci celého právneho poriadku Slovenskej republiky, kde by štátny orgán mal právomoc prakticky podľa svojho vlastného uváženia rozhodovať o administratívnych poplatkoch v tak širokom rozmedzí, bez akýchkoľvek mechanizmom kontroly a spôsobu výpočtu primeraného nastavenia. Právne prostredie by sa takouto právnou úpravou stalo právne nepredvídateľné. Podzákonná právna úprava (rozhodnutie Národnej banky Slovenska) by na základe navrhovaného znenia výrazne zasahovala do právneho prostredia v rámci výkonu finančného sprostredkovania. Pri spoločnosti ktorá dosiahne kladné finančné toky napr. 500.000,- eur môže byť poplatok za podnikanie určený od sumy 5,- euro do sumy 2.500,- eur. Podotýkame že oproti súčasnému stavu v roku 2017 dôjde v prípade maximálne navýšenia o päťnásobný nárast poplatku za výkon činnosti. Pri spoločnostiach s miliónovými kladnými tokmi sú poplatky doslova extrémne a šplhajú sa až do niekoľko desiatok tisíc eur ročne. Navrhovaná právna úprava šikanuje najväčšie spoločnosti vykonávajúce finančné sprostredkovanie a na základe predkladaného návrhu môžeme dospieť do úplne absurdnej situácie, kde niekoľko desiatok najväčších spoločností bude platiť poplatky v absolútnych číslach v neprimerane vysokom objeme oproti iným subjektom pôsobiacim na finančnom trhu. Ide o absolútne netransparetné nastavenie. Zároveň napriek tomu, že navrhovaná regulácia je v prvom rade negatívne zameraná na príjmami veľké a väčšie spoločnosti, zároveň takáto regulácia bude vytvárať priamy tlak na menších samostatných finančných agentov, aby sa stali súčasťou veľkých a väčších hospodárskych zoskupení. Platenie vysokých poplatkoch, spolu s veľkým množstvom iných zákonných povinností, môže pri spoločnostiach s relatívne veľkými finančnými tokmi avšak malou ziskovosťou znamenať ich vytláčanie z trhu finančného sprostredkovania. Teda návrh tiež výrazným spôsobom zasiahne aj stredne veľkých samostatných finančných agentov s relatívne nízkou ziskovosťou. Tento postup môže vytvárať tlak na znižovanie špecializácie poskytovaných služieb a vytváranie väčšej uniformity výkonu finančného sprostredkovania. Takýto proces považujeme za jednoznačne negatívny. Do výpočtového základu t. j. do samotných kladných finančných tokov nie sú zarátané žiadne výdavky, ktoré samostatný finančný agent má spojené s výkonom finančného sprostredkovania. Ziskovosť samostatných finančných agentov s vysokými finančnými tokmi je často naviazaná na stovky až tisícky podriadených finančných agentov týchto spoločností, kde navrhovaná právna úprava bude viesť k znižovaniu príjmov podriadených finančných agentov. Národná banka Slovenska chce použiť poplatky na výkon kontroly finančného sprostredkovania. Nie je nijako preukázané, že by spoločnosti s vysokými príjmami porušovali všeobecne záväzné právne predpisy pri výkone finančného sprostredkovania vo väčšej miere ako spoločnosti s príjmami menšími alebo malými. Práve naopak, je praxou aj kontrolami Národnej banky Slovenska dostatočne preukázané, že spoločnosti s veľkým obratom investujú desiatky tisíc eur do technického, personálneho a technologického zabezpečenia výkonu finančného sprostredkovania a nebola u nich preukázaná zvýšená potreba kontroly zo strany Národnej banky Slovenska resp. preukázané zvýšené porušovania predpisov. Veľké a väčšie spoločnosti za účelom ochrany dlhoročne budovaného obchodného mena a prípadného reputačného rizika vynakladajú už preventívne vysoké finančné prostriedky na zosúlaďovania svojej činnosti so všeobecne záväznými právnymi predpismi a to či už z pohľadu výkonu finančného sprostredkovania, tak aj osobitných právnych predpisov (ochrany osobných údajov, legalizácie príjmov z trestnej činnosti a financovania terorizmu, archivácia a pod.). Dovoľujeme si tiež upozorniť na skutočnosť, že najväčšie spoločnosti odvádzajú na dani z príjmov milióny eur ročne a takéto ich de facto opätovné dodanenie považujeme cez každoročné poplatky za nespravodlivé. Najväčšie spoločnosti majú pod sebou tisícky podriadených finančných agentov, ktorý opäť kumulovane odvádzajú ďalšie milióny eur ročne na dani z príjmov, odvody a pod. Navrhovaná právna úprava má črty de facto dvojitého zdanenia a to nielen samostatných finančných agentov, ale nepriamo aj podriadených finančných agentov. Navrhovaný inštitút nijako nenahrádza možnosť Národnej banky Slovenska v prípade porušenia povinnosti pri výkone finančné sprostredkovania ukladať pokuty v zmysle zákona č. 186/2009 Z. z., alternatívne v zmysle osobitných právnych predpisov. Opätovne si dovoľujeme upozorniť na skutočnosť, že nemáme vedomosť o žiadnom inom sektore ekonomiky v podmienkach Slovenskej republiky, ktorý by bol postavený na tak výrazne trhových princípoch ako finančné sprostredkovanie a zároveň bol regulovaný takýmto typom poplatku. V súčasnosti pôsobí na Slovensku približne sedemsto samostatných finančných agentov. V žiadnom prípade tak nejde o monopolné alebo oligopolné časti ekonomiky, v rámci ktorých sa takáto regulácia zvyčajne vyskytuje. S navrhovanou právnu úpravou sa tiež nestretávame v žiadnej inej oblasti verejného práva pri iných poplatkoch spojených s podnikaním ako napr. administratívnych poplatkoch na rôznych úradoch, súdnych poplatkoch a pod. Poplatky nastavované zo strany Národnej banky Slovenska by mali byť nastavované tak, aby neboli diskriminačné pre veľké a väčšie spoločnosti, ktoré poskytujú svoje služby desiatkam tisícov klientov. 	Z	A		
KS v Prešove	§ 37 ods. 1 psím. d) (druhý novelizačný bod v čl. 2) Zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39.2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony
Podľa § 36 ods.1 Zákona o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov: (1) Národná banka Slovenska na svojom webovom sídle alebo vo svojom vestníku zverejňuje d) výrok vykonateľného rozhodnutia alebo aj odôvodnenie rozhodnutia Národnej banky Slovenska alebo ich časti, ak sú určené na zverejnenie podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu; 1) Národná banka Slovenska rovnakým spôsobom zverejňuje aj výroky a odôvodnenia vydaných rozhodnutí Národnej banky Slovenska vo veciach ochrany finančných spotrebiteľov vrátane vydaných predbežných opatrení a rozhodnutí vydaných v rozkaznom konaní bez ohľadu na podanie opravného prostriedku zo strany dohliadaného subjektu, s výnimkou rozhodnutí procesnej povahy a informácie o uložených blokových pokutách, pričom pred zverejnením takých rozhodnutí sa v nich anonymizujú údaje o finančných spotrebiteľoch a do času nadobudnutia ich právoplatnosti aj údaje o dohliadanom subjekte a osobách konajúcich za dohliadaný subjekt, a to v rozsahu obchodné meno alebo meno a priezvisko, sídlo alebo miesto podnikania, IČO, údaj o zápise v obchodnom registri alebo inom verejne prístupnom úradnom registri, v ktorom je zapísaný, číslo a dátum vydania povolenia alebo iného udeleného oprávnenia na vykonávanie činnosti v oblasti finančného trhu; spolu so zverejnením rozhodnutia podľa tohto ustanovenia je Národná banka Slovenska povinná, do času nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, zverejniť aj oznámenie o tom, že rozhodnutie nie je právoplatné a záväzné, Podľa prechodných ustanovení (§ 45f): Národná banka Slovenska je povinná zverejniť podľa § 37 ods. 1 písm. d) tohto zákona aj rozhodnutia vo veciach ochrany finančných spotrebiteľov, ktoré boli vydané pred 15. decembrom 2017, a to v lehote do 31. marca 2018. Poukazujeme na de lege lata, ktorá umožňuje v krátkom čase zverejniť všetky prvoinštančné rozhodnutia – čo výraznou mierou pomôže informovaniu verejnosti o nekalých praktikách veriteľov (najmä nebankových subjektov, ale aj bánk). Vôbec nie je na škodu veci pri dodržaní všetkých princípov práva, aby verejnosť bola informovaná o problémových praktikách, a to aj v rámci rozbehnuté, právoplatne neskončeného procesu. Podstatu je pritom možné zistiť aj z neprávoplatného rozhodnutia. Osobitný význam má preventívna a výchovná funkcia uvedeného opatrenia. Súdy sa častokrát stretávajú s nekalými obchodnými praktikami, každú jednotlivú vec musia vybaviť, a preto má osobitný význam akýkoľvek vstup dohľadového orgánu a ním prijaté opatrenia vrátane rozbehnutých procesov proti nekalým obchodným praktikám, vrátane neprávoplatných rozhodnutí, ktoré z časového hľadiska majú osobitný význam. Dôležité je, že je vedomosť o tom, že rozhodnutie nie je právoplatné, a preto nemôže mať negatívny dopad. Navrhované znenie v novele v MPK: 2. V § 37 ods. 1 písmeno d) znie: „d) výrok vykonateľného rozhodnutia alebo aj odôvodnenie rozhodnutia Národnej banky Slovenska alebo ich časti, ak sú určené na zverejnenie podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu;1) Národná banka Slovenska rovnakým spôsobom zverejňuje aj výroky a odôvodnenia právoplatných rozhodnutí Národnej banky Slovenska vo veciach ochrany finančných spotrebiteľov okrem uložených blokových pokút, pričom pred zverejnením takých rozhodnutí sa v nich anonymizujú údaje o finančných spotrebiteľoch,“. Z uvedeného vyplýva, že druhým novelizačným bodom v čl. 2 sa vypúšťa zverejňovanie prvostupňových rozhodnutí NBS vo veci ochrany spotrebiteľa. Zverejňovať sa budú len právoplatné. Sledovaný zámer hodnotíme negatívne, pretože kým dôjde k druhostupňovému rozhodnutiu (a jeho zverejneniu), uplynie veľa času a aplikačná prax sa nevie dostatočne brániť. Verejnosť nepozná názor regulátora, ktorý by mohla spoznať už z prvoinštančného rozhodnutia NBS. Túto taktiku využívajú nečestní veritelia tak, že čo najviac predlžujú obdobie, počas ktorého neexistuje právoplatné rozhodnutie a verejnosť nemá o ich nekalých praktikách vedomosť. Preto by bola veľká škoda, ak by malo byť zverejňovanie prvoinštančných rozhodnutí vypustené. Podávame preto zásadnú pripomienku proti navrhovanej zmene. 	Z	N	Pripomienka nebola akceptovaná z dôvodu, že predkladateľ požaduje zabezpečenie právnej istoty a definitívnosti zverejneného záveru vyplývajúceho z konania pre Národnou bankou Slovenska.	
MDaVSR	Čl. IV názvu zákona 
odporúčame slová „zákona 279/2017 Z. z.“ nahradiť slovami „zákona č. 279/2017 Z. z.“	O	A		
MDaVSR	Čl. I bodu 1 § 70 ods. 1 písm. e) 
odporúčame slová „zmluvy podľa prílohy č. 3.“,“ nahradiť slovami „zmluve podľa prílohy č. 3,“.“	O	A		
MDaVSR	Doložke zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie 
odporúčame vyplniť štvrtý bod písm. c)	O	A		
MDaVSR	Čl. II bodu 1 úvodnej vete 
odporúčame za slovami „V § 35ja“ vložiť slová „prvej vete“ 	O	A		
MDaVSR	Čl. II bodu 3 úvodnej vete
odporúčame za slovami „V § 40 ods. 2“ vložiť slová „prvej vete“	O	A		
MDaVSR	Čl. IV bodu 3
odporúčame znenie § 22 ods. 2 formulačne zjednotiť so znením § 26b ods. 8 v Čl. V bode 4 	O	A		
MDaVSR	Čl. I bodu 3 
odporúčame: - v úvodnej vete slovo „doplňa“ nahradiť slovom „dopĺňa“, - v prílohe č. 3 úvodzovky hore a bodku za slovami „Podpis finančného sprostredkovateľa“ vo vzore Informácie k rezervotvornému poisteniu presunúť za slová „Podpis finančného sprostredkovateľa“ vo vzore Informácie k nerezervotvornému poisteniu a - v prílohe č. 3 vo vzore Informácie k nerezervotvornému poisteniu uviesť príkladmo jednotlivé riziká obdobne ako vo vzore Informácie k rezervotvornému poisteniu 	O	ČA		
MKSR	Čl. I bod 2 
1. V odseku 3 je potrebné jednoznačne vyjadriť, k čomu sa vzťahujú slová "iné ako uvedené v odseku 2", či k výrazu "poistenie" alebo k výrazu "právo na odkupnú hodnotu". Odôvodnenie: Legislatívna požiadavka na jednoznačnosť a zrozumiteľnosť znenia. 2. Nadpis paragrafu odporúčame zosúladiť s obsahom ustanovenia. 	O	A		
MKSR	Čl. I bod 1
1. V písmene e) odporúčame slovo "zmluvy" nahradiť slovom "zmluve". 2. Bodku na konci písmena e) odporúčame nahradiť čiarkou a čiarku za úvodzovkami bodkou. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.	O	A		
MKSR	Čl. I bod 3
Názvy vzorov odporúčame zosúladiť so znením bodu 1 a s názvom prílohy č. 3. Úvodzovky a bodku na konci informačného formulára s názvom "Informácie k rezervotvornému poisteniu" odporúčame presunúť na koniec informačného formulára s názvom "Informácie k nerezervotvornému poisteniu". Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.	O	A		
MKSR	Čl. III bod 2 
Odporúčame zosúladiť s bodom 1 v čl. I.	O	A		
MKSR	Čl. IV bod 5 
Slová "až 14" odporúčame nahradiť slovami "až 13 v znení účinnom od 1. júla 2019". Odôvodnenie: V novelizačnom bode 2 sa do § 4 vkladajú nové odseky 9 až 13. Súčasne ide o spresnenie. 	O	A		
MKSR	Čl. II bod 5 
Slová "Pre účely" odporúčame nahradiť slovami "Na účely".	O	A		
MKSR	Čl. V bod 4 
V § 26b ods. 7 odporúčame v poslednom riadku nahradiť slovo "ktorá" slovom "ktorý". Odôvodnenie: Gramatická pripomienka. 	O	A	Ods. 7 sa vypúšťa.	
MKSR	Čl. V body 2 a 3
V bode 2 odporúčame v odseku 12 vypustiť slová "podľa osobitného predpisu13)". Táto pripomienka platí obdobne pre novelizačný bod 3. Odôvodnenie: Odkaz sa vzťahuje na finančného agenta (finančného poradcu), nie na finančného sprostredkovateľa. 	O	N	Na finančného sprostredkovateľa z iného členského štátu v oblasti poskytovania úverov na bývanie sa budú vzťahovať rovnaké ustanovenia zákona ako na finančných agentov, ak vykonávajú finančné sprostredkovanie (odkaz na § 6 zákona č. 186/2009 Z. z.), resp. ako na finančných poradcov, ak vykonávajú finančné poradenstvo (odkaz na § 10 zákona č. 186/2009 Z. z)	
MKSR	Čl. IV bod 2
V odseku 13 poslednom riadku odporúčame nahradiť slovo "ktorá" slovom "ktorý". Odôvodnenie: Gramatická pripomienka. 	O	A		
MOSR	Všeobecne
Návrh zákona odporúčame upraviť v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. Napr.: V Čl. IV bode 5 odporúčame slová „9 až 14“ nahradiť slovami „9 až 13“. V Čl. IV a V odporúčame v úvodnej vete bodu 6 za slovo „ktorá“ vložiť slová „vrátane nadpisu“. Predloženie návrhu zákona v skrátenom pripomienkovom konaní nie je v súlade s článkom 13 ods. 7 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky.	O	A		
MPRVSR	všeobecne
bez pripomienok	O	A		
MPSVRSR	K čl. III bod 2 § 37b ods. 1 
Odporúčame predkladateľovi v informačnom dokumente explicitne vymedziť výšku odmeny finančného agenta a finančného poradcu v sektore poistenia alebo zaistenia. Odôvodnenie: V súvislosti so zavedením povinnosti pre finančného agenta a finančného poradcu v sektore poistenia alebo zaistenia pred uzavretím zmluvy o poskytnutí finančnej služby poskytnúť klientovi informačný dokument k výške odmeny, sa zákon č.186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 186/2009 Z. z.“) vo veci spomínaného informačného dokumentu odkazuje na vzor ktorý je obsahom prílohy č. 3 k zákonu č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „zákon č. 39/2015 Z. z.“). Vzory informačných formulárov v prílohe č. 3 k zákonu č. 39/2015 Z. z. však neobsahujú zložku, súčasťou ktorej by bolo explicitné vymedzenie výšky odmeny sprostredkovateľa. Výšku odmeny sprostredkovateľa by, podľa nášho názoru, bolo možné subsumovať jedine pod zložku „kalkulované distribučné náklady“, na základe čoho by však klient pravdepodobne nezískal presný údaj o výške odmeny. Vzhľadom k navrhovaným zmenám v čl. IV bode 3 (zákon č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v čl. V bode 4 (zákon č. 90/2016 Z. z. o úveroch na bývanie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov), ktoré sa dopĺňajú o nové prílohy s cieľom zvýšiť informovanosť klientov o výške odmeny finančného agenta k sprostredkovanému úveru a výške odmeny finančného agenta pred sprostredkovaním úveru na bývanie, v ktorých sú explicitne vyjadrené uvedené výšky odmien, nie je zrejmé, aký je dôvod pre zvolenie rozdielneho prístupu pre vyjadrenie výšky odmeny sprostredkovateľa v zmysle zákona č. 186/2009 Z. z. Uvedené odporúčame i za účelom dosiahnutia väčšej transparentnosti vo vzťahu ku klientovi. 	O	N	Pre klienta v sektore poistenia alebo zaistenia je dôležitá výška kalkulovaných nákladov.	
MPSVRSR	K doložke vybraných vplyvov
Odporúčame v doložke vybraných vplyvov v súlade s bodom 7.7. Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov v bode 13 uviesť aj stanovisko Stálej pracovnej komisie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky na posudzovanie vybraných vplyvov pri Ministerstve hospodárstva Slovenskej republiky vrátane vyhodnotenia pripomienok tejto komisie. Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 	O	A		
MPSVRSR	K doložke vybraných vplyvov
Odporúčame v doložke vybraných vplyvov uviesť aj povinné informácie v bode 5. Alternatívne riešenia a v bode 12. Zdroje, a to v súlade s obsahovými požiadavkami doložky vybraných vplyvov upravenými v časti II. Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 	O	A		
MPSVRSR	K analýze sociálnych vplyvov
V bode 4.1 v časti týkajúcej sa kvantifikácie odporúčame doplniť aj kvantitatívne hodnotenie vplyvu predloženého návrhu zákona na hospodárenie dotknutých skupín (poistníkov); odporúčame doplniť modelové príklady v porovnaní so súčasným stavom. Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 	O	N	Z údajov dostupných z finančného trhu nie je možná presná kvantifikácia hodnotenia vplyvu na hospodárenie dotknutých skupín (poistníkov).	
MPSVRSR	K analýze sociálnych vplyvov
V bode 4.2 odporúčame doplniť hodnotenie ďalšieho vplyvu predloženého návrhu zákona, a to zvýšenie informovanosti spotrebiteľov v súvislosti s návrhmi na zavedenie jednotlivých informačných formulárov. Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 	O	A		
MSSR	K čl. IV bod 2
Z dôvodu dosiahnutia lepšej zrozumiteľnosti textu odporúčame predkladateľovi v navrhovanom odseku 9 doplniť slová „vo výške“ za slovom „najviac“. Táto pripomienka sa vzťahuje aj na čl. V bod 4 (§ 26b ods. 1).	O	A		
MSSR	K čl. I bod 1
Z dôvodu dosiahnutia súladu s Pravidlami slovenského pravopisu odporúčame predkladateľovi nahradiť slovo „zmluvy“ slovom „zmluve“. 	O	A		
MSSR	K čl. II bod 5
Z dôvodu dosiahnutia súladu s Pravidlami slovenského pravopisu odporúčame predkladateľovi v navrhovanom § 40 ods. 6 písm. a) bode 3. nahradiť slovo „ktoré“ pred slovami „priamo alebo nepriamo“ slovom „ktorá“ a slovo „ktoré“ pred slovami „finančná inštitúcia“ slovom „ktorú“. Z rovnakého dôvodu odporúčame predkladateľovi v navrhovanom § 40 ods. 6 písm. b) bode 2. nahradiť slovo „ktoré“ pred slovami „priamo alebo nepriamo“ slovom „ktorá“, slovo „ktoré“ pred slovami „finančná inštitúcia“ slovom „ktorú“ a slovo „ktoré“ pred slovom „samostatnému“ slovom „ktorú“. 	O	A		
MŠVVaŠSR	Čl. I bod 1
Odporúčame slovo "zmluvy" nahradiť slovom "zmluve". Ide o gramatickú pripomienku.	O	A		
MVSR	
Postup Ministerstva financií Slovenskej republiky predložiť predmetný návrh zákona na skrátené pripomienkové konanie nie je v predkladacej správe a v dôvodovej správe uvedený a ani ničím odôvodnený. Takýmto postupom sa sťažuje a zužuje časový priestor na posúdenie návrhu zákona, čo nie je v súlade ani s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. Všeobecná pripomienka.	O	N	Skrátené pripomienkové konanie odôvodňujeme dodržaním termínu z Plánu legislatívnych úloh vlády SR predložiť návrh zákona na rokovanie vlády SR v mesiaci apríl 2018.	
MVSR	čl. I bod 1
V čl. I bode 1 slová „jednoznačne“, „písomne“ a „zmluvy“ nahradiť slovami „jednoznačným“, „v písomnej podobe“ a „zmluve“. Zároveň odporúčame presnejšie vyjadriť na akom inom trvalom médiu sa má klientovi ešte poskytnúť informácia. 	O	ČA	Ide o zjednotenie pojmov používaných v zákone.	
MVSR	čl. I bod 2
V čl. I bode 2 od číslice oddeliť medzerou znak „%“. Gramatická pripomienka. 	O	A		
MVSR	čl. I bod 3
V čl. I bode 3 na konci prvého vzoru formulára za slovami „Podpis finančného sprostredkovateľa“ úvodzovky a bodku presunúť na koniec druhého vzoru formulára za slová „Podpis finančného sprostredkovateľa“. 	O	A		
MVSR	čl. II bod 2
V čl. II bode 2 slová „uložených blokových pokút“ nahradiť slovami „rozhodnutí o uložených blokových pokutách“. 	O	A		
MVSR	čl. IV bod 2
V čl. IV bode 2 § 4 ods. 11 a ods. 13 slová „v období“ nahradiť vhodnejším slovom „počas“.	O	ČA	Text bol preformulovaný a doplnený slovom počas.	
MVSR	čl. IV bod 3 
V čl. IV bode 3 slová „v listinnej podobe“ nahradiť slovami „v písomnej podobe“. Zároveň odporúčame ustanovenie dať do súladu s čl. I bod 1 a vyjadriť na akom inom trvalom médiu sa má poskytnúť spotrebiteľovi informácia. 	O	ČA	Formulácia je zvolená z dôvodu, že aj písomná podoba je trvanlivé médiu, ale môže ísť aj o inú podobu trvanlivého média, ktoré bližšie nešpecifikujeme. 	
MVSR	čl. IV
V čl. IV vypustiť bod 5 pretože z dôvodu nadobudnutia účinnosti zákona 1. júla 2019 je prechodné ustanovenie bezpredmetné. 	O	N	V záujme právnej istoty považujeme formuláciu prechodných ustanovení za vhodnú.	
MVSR	čl. V
V čl. V vypustiť bod 5 pretože z dôvodu nadobudnutia účinnosti zákona 1. júla 2019 je prechodné ustanovenie bezpredmetné. 	O	N	V záujme právnej istoty považujeme formuláciu prechodných ustanovení za vhodnú.	
MVSR	čl. VI
V čl. VI vypustiť nadpis „Účinnosť“ z nadbytočnosti. 	O	A		
MZVaEZSR	K celému materiálu
Bez pripomienok.	O	A		
MŽPSR	k celému materiálu
Bez pripomienok.	O	A		
NBS	čl. II 
Do čl. II taktiež navrhujeme doplniť aj ďalší paragraf s prechodnými ustanoveniami k určeniu ročných príspevkov pre poskytovateľov osobitného finančného vzdelávania na rok 2018 (viď pripomienky k čl. II bodom 3 až 5), pričom táto zákonná úprava by mala nadobudnúť účinnosť už v roku 2018. K tejto zákonnej úprave, ktorá by má nadobudnúť účinnosť už v roku 2018, navrhujeme napríklad takéto znenie prechodného ustanovenia: „Ročné príspevky pre poskytovateľov osobitného finančného vzdelávania na rok 2018 určí banková rada do .... ............... 2018 postupom podľa § 40; na určenie a splatnosť týchto príspevkov sa nevzťahuje § 40 ods. 2 prvá veta ani § 40 ods. 7 prvá veta. Ročné príspevky na rok 2018 sú poskytovatelia osobitného finančného vzdelávania povinní uhradiť jednou splátkou do .... ............... 2018.“. 	O	A	Národná banka Slovenska na rozporovom konaní dňa 9.4.2018 prehodnotila svoje pripomienky.	
NBS	K čl. I – doplnenie nového bodu 5
K čl. I – doplnenie nového bodu 5 Navrhujeme do čl. I doplniť nový bod 5, ktorý bude znieť takto: „5.V § 74 ods. 9 prvej vete sa vypúšťa slovo „písomne“. Zároveň je v čl. I potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Pre efektívny výkon dohľadu na diaľku nie je potrebné, aby poisťovňa a ďalšie subjekty uvedené v § 74 ods. 9 oznamovali výber audítora alebo audítorskej spoločnosti osobitne písomne. V tejto súvislosti navrhujeme do opatrení NBS výkaz s názvom Ppn (VAO) 84-01 zapracovať Oznámenie o výbere audítora a audítorskej spoločnosti, kde by súčasťou výkazu/prílohy bol dotazník o výbere audítora. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. I – doplnenie nového bodu 6
K čl. I – doplnenie nového bodu 6 Navrhujeme do čl. I doplniť nový bod 6, ktorý bude znieť takto: „6. § 74 sa dopĺňa odsekmi 11 až 13, ktoré znejú: „(11) Za audítora nemožno vybrať osobu, ktorá nemá primeranú odbornú spôsobilosť, a to vedomosti a skúsenosti súvisiace s oceňovaním aktív a záväzkov súvisiacich s poisťovacou činnosťou alebo zaisťovacou činnosťou vrátane znalostí týkajúcich sa aktuárskych modelov pre oceňovanie týchto záväzkov. (12) Národná banka Slovenska je oprávnená na účely overenia účtovnej závierky podľa odseku 5, ktorá už bola overená audítorom alebo audítorskou spoločnosťou podľa odseku 1, nariadiť vykonanie opätovného auditu a na jeho vykonanie určiť audítora alebo audítorskú spoločnosť, ak nadobudne pochybnosti o správnosti alebo úplnosti výsledkov pôvodného auditu alebo ak došlo k podstatnej zmene v hospodárení poisťovne, pobočky zahraničnej poisťovne, zaisťovne alebo pobočky zahraničnej zaisťovne v nasledujúcich 12 mesiacoch odo dňa, ku ktorému sa pôvodný audit vykonal (ďalej len „mimoriadny audit“). Poisťovňa, pobočka zahraničnej poisťovne, zaisťovňa alebo pobočka zahraničnej zaisťovne je povinná uzavrieť zmluvu o audite do 30 dní od nariadenia vykonania mimoriadneho auditu. (13) Náklady mimoriadneho auditu hradí Národná banka Slovenska. Ak sa na základe mimoriadneho auditu preukáže, že pochybnosti Národnej banky Slovenska o správnosti alebo úplnosti výsledkov pôvodného auditu boli opodstatnené, audítor alebo audítorská spoločnosť, ktorá vykonala pôvodný audit, je povinná Národnej banke Slovenska nahradiť všetky náklady audítora alebo audítorskej spoločnosti určenej Národnou bankou Slovenska podľa prvej vety.“.“. Zároveň je v čl. I potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Navrhnutým § 74 novým odsekom 11 sa ustanovia požiadavky na odbornosť audítora alebo audítorskej spoločnosti. Keďže audítor alebo audítorská spoločnosť bez znalostí poistnej matematiky nie je schopný overiť správnosť ocenenia poistných záväzkov, t.j. technických rezerv je potrebné aby do procesu externého auditu bol zapojený kvalifikovaný aktuár. Navrhnutým § 74 novými odsekmi 12 a 13 sa ustanoví právomoc NBS v prípade pochybností o správnosti výsledkov, resp. v prípade podstatnej zmeny v údajoch počas 12 mesiacov od vykonaného pravidelného auditu. Mimoriadny audit je zavedený aj v ostatných sektoroch finančného trhu a zo skúseností sa objektívne preukázala potreba takejto právomoci NBS. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	N	Národná banka Slovenska na rozporovom konaní dňa 9.4.2018 prehodnotila neprijaté zásadné pripomienky na obyčajné. Navrhovaná pripomienka je nad rámec návrhu zákona.	
NBS	K čl. I – doplnenie nového bodu 1
K čl. I – k jednotlivým ustanoveniam K čl. I – doplnenie nového bodu 1 Do čl. I je potrebné doplniť nový bod 1, ktorý bude znieť takto: „1. § 33 sa dopĺňa odsekom 9, ktorý znie: „(9) Údaje zverejnené v správe o solventnosti a finančnom stave, najmä stanovenie hodnoty aktív a záväzkov, vlastných zdrojov, minimálnej kapitálovej požiadavky na solventnosť a kapitálovej požiadavky na solventnosť poisťovne, zaisťovne, pobočky zahraničnej poisťovne a pobočky zahraničnej zaisťovne musia byť overené audítorom alebo audítorskou spoločnosťou.“.“. Zároveň je v čl. I potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Do § 33 zákona o poisťovníctve je potrebné doplniť odsek, ktorý ustanoví požiadavky na overenie hodnôt zverejnených v Správe o solventnosti a finančnom stave. Zákon zaviedol povinnosť zverejňovania údajov o vykonávaných činnostiach vo forme Správy o solventnosti a finančnom stave, ktorej súčasťou sú aj informácie zverejnené podľa vzorov ustanovených vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/2452. Pre zvýšenie dôveryhodnosti zverejnených údajov však je potrebné aj overenie ich hodnoty, čo z kapacitných dôvodov nemôže zabezpečiť Národná banka Slovenska, preto aj v súlade s odporúčaním EIOPA (dokument: Need for high quality public disclosure: Solvency II's report on solvency and financial condition and the potential role of external audit) je potrebné, aby bol vyžadovaný externý audit minimálne v rozsahu týchto údajov: aktíva a záväzky, vlastné zdroje, kapitálová požiadavka na solventnosť a minimálna kapitálová požiadavka. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je nad rámec návrhu zákona.	
NBS	čl. I (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39.2015 Z. z.)– všeobecne
K čl. I (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z.) K čl. I – všeobecne 1. Národná banka Slovenska si uvedomuje, že poistný trh je neúmerne zaťažený províznym systémom, ktorý v konečnom dôsledku zaťažuje finančných spotrebiteľov prostredníctvom ceny za poskytovanú službu. Národná banka Slovenska v súlade s princípmi voľného trhu podporuje skôr riešenia zvyšujúce informovanosť klientov tak, aby boli schopní posúdiť odmenu vyplácanú sprostredkovateľovi za poskytnuté služby. 	O	N	Navrhované znenie nemá charakter pripomienky.	
NBS	K čl. I bodu 2
K čl. I bodu 2 1. V novelizačnom bode 2 odporúčame zosúladiť znenie § 70a ods. 1 a 3, pretože v odseku 1 písm. a) až c) sa používa pojem „poplatky“, kým v odseku 3 písm. a) až c) sa používa pojem „poistné“. Vzhľadom na skutočnosť, že odplata za krytie rizika v poistení sa označuje pojmom „poistné“, odporúčame jednotne používať terminológiu v súlade s právnou úpravou v poisťovníctve. Odôvodnenie: Navrhujeme zjednotiť pojmy ustanovenia § 70a ods. 1 písm. a) až c) s pojmami ustanovenia § 70a ods. 3. Ak sa v jednom ustanovení rozlišuje v ods. 1 „poplatky na krytie rizika“ a v ods. 3 „poistenie na krytie rizika“, tak môže nastať problém pri výklade. Zároveň pojem „poplatkov na krytie rizika“ je možné vykladať veľmi široko. Ak bude zahŕňať nielen poistné, ale akékoľvek poplatky, tak to poisťovni vytvára priestor na nastavenie štruktúry poplatkov tak, že budú de facto obchádzať limity uvedené v tomto ustanovení. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. I bodu 3 
K čl. I bodu 3 1. V novelizačnom bode 3 odporúčame zosúladiť znenie prvej položky (prvého riadku) v oboch vzoroch informačných formulárov, pretože vzor s označením „Informácie k rezervotvornému poisteniu“ používa v prvej položke (prvom riadku) formuláciu „Za dojednanú poistnú dobu na poistnom celkom zaplatíte“, kým vzor s označením „Informácie k nerezervotvornému poisteniu“ používa v prvej položke (prvom riadku) formuláciu „Ročne na poistnom zaplatíte“. Zároveň odporúčame v oboch vzoroch informačných formulárov v tretej položke (treťom riadku) vložiť za slová „kalkulované distribučné náklady“ slová „a výška odmeny finančného agenta alebo finančného sprostredkovateľa z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“. Takáto formulácia je v súlade s navrhnutým znením čl. III novelizačného bodu 2, ktorým sa v zákone č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov zavádza informačná povinnosť predkladať informačný formulár k výške odmeny u subjektov, ktorými sú finančný agent alebo finančný sprostredkovateľ z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia (V nadväznosti na to je v čl. III novelizačnom bode 2 potrebné slovo „sprostredkovateľa“ nahradiť slovami „finančného agenta alebo finančného sprostredkovateľa z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“, pretože zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nepoužíva pojem „sprostredkovateľ“, ale používa pojem „finančný agent“ a pojem „finančný sprostredkovateľ z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“.). 2. V novelizačnom bode 3 v oboch vzoroch informačných formulárov je potrebné slová „Podpis finančného sprostredkovateľa“ nahradiť slovami „Podpis finančného agenta alebo finančného sprostredkovateľa z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“, pretože zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nepoužíva pojem „finančný sprostredkovateľ“, ale používa pojem „finančný agent“ a pojem „finančný sprostredkovateľ z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“. Z legislatívno-technického hľadiska je potrebné za slovami „Podpis finančného sprostredkovateľa“ vo vzore s označením „Informácie k rezervotvornému poisteniu“ vypustiť úvodzovky a bodku (po nahradení slov „Podpis finančného sprostredkovateľa“ je potrebné vypustiť úvodzovky a bodku za slovami „Podpis finančného agenta alebo finančného sprostredkovateľa z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“) a vo vzore s označením „Informácie k nerezervotvornému poisteniu“ vložiť úvodzovky a bodku za slovami „Podpis finančného sprostredkovateľa“ (po nahradení slov „Podpis finančného sprostredkovateľa“ je potrebné vložiť úvodzovky a bodku za slovami „Podpis finančného agenta alebo finančného sprostredkovateľa z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“). 	O	ČA	Pre klienta v sektore poistenia alebo zaistenia je dôležitá výška kalkulovaných nákladov. Znenie informačného formulára bolo upravené. V čl. II bod 2 - znenie upravené.	
NBS	K čl. I doplnenie nového bodu 7
K čl. I doplnenie nového bodu 7 V súvislosti s pripomienkami k čl. I bodu 2 navrhujeme zaviesť prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. júla 2019 tak, aby sa § 70a vzťahoval iba na zmluvy uzatvorené po účinnosti tohto zákona t.j. od 1. júla 2019. Odôvodnenie: Uvedené prechodné ustanovenie má za účel vyhnúť sa potenciálnym výkladovým nezrovnalostiam pri aplikácii novely zákona. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. I pôvodnému bodu 1
K čl. I pôvodnému bodu 1 V čl. I pôvodnom novelizačnom bode 1 odporúčame prehodnotiť v texte znenia písmena e) jeho previazanie na prílohu č. 3, ktorou sa ustanovujú vzory informačných formulárov o jednotlivých zložkách poistného, pretože v prílohe č. 3 nie je uvedená poistná zmluva, ale informačné formuláre o jednotlivých zložkách poistného. Text odporúčame preformulovať napríklad takto: „1. V § 70 ods. 1 písmeno e) znie: „e) poskytnúť potenciálnemu neprofesionálnemu investorovi30) jednoznačne presným a zrozumiteľným spôsobom písomne alebo na inom trvanlivom médiu informáciu o jednotlivých zložkách poistného vo vzťahu k uzatváranej poistnej zmluve, a to prostredníctvom informačného formulára uvedeného v prílohe č. 3,“.“. Zároveň pre úplnosť uvádzame, že uvedená spresnená formulácia § 70 ods. 1 písmena e) vychádza z obdobnej formulácie v čl. III (v novelizačnom bode 2 k § 37b ods. 1) a v čl. V (v novelizačnom bode 4 k § 26b ods. 8). 	O	A		
NBS	K čl. II – doplnenie nového bodu 7 (prechodných ustanovení)
K čl. II – doplnenie nového bodu 7 (prechodných ustanovení) 1. Do čl. II sa navrhuje doplniť novelizačný bod 7 obsahujúci nový § 45g (s prechodnými ustanoveniami) preto, lebo navrhnutá právna úprava obsahuje také právne skutočnosti, ku ktorým sú potrebné aj prechodné ustanovenia, pričom pôvodne predložený návrh neobsahuje prechodné ustanovenia v článku II. K úprave, ktorá má nadobudnúť účinnosť od 1. júla 2019, navrhujeme napríklad takého znenie čl. II nového bodu 7: „7. Za § 45f sa vkladá § 45g, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 45g Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. júla 2019 (1) Ustanoveniami tohto zákona sa od 1. júla 2019 spravujú aj právne vzťahy upravené týmto zákonom, ktoré vznikli pred 1. júlom 2019, vrátane právnych vzťahov súvisiacich s rozhodnutiami vydanými pred 1. júlom 2019; vznik týchto právnych vzťahov, ako aj nároky z nich vzniknuté pred 1. júlom 2019 sa však posudzujú podľa tohto zákona v znení účinnom do 30. júna 2019, pričom na lehoty, ktoré pred 1. júlom 2019 ešte neuplynuli, sa vzťahujú ustanovenia tohto zákona v znení účinnom od 1. júla 2019 a ustanovenia osobitných predpisov.1) (2) Konania začaté a právoplatne neskončené pred 1. júlom 2019 sa dokončia podľa tohto zákona a osobitných predpisov;1) právne účinky úkonov, ktoré v konaní nastali pred 1. júlom 2019, zostávajú zachované. (3) Dohľad na mieste začatý a neskončený pred 1. júlom 2019 sa dokončí postupom podľa tohto zákona a osobitných predpisov;1) právne účinky úkonov, ktoré pri dohľade na mieste nastali pred 1. júlom 2019, zostávajú zachované.“.“. Odôvodnenie: Navrhnuté znenie prechodných ustanovení v novom § 45g súvisí s úpravami podľa navrhnutej novelizácie ustanovení zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č. 747/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov). Pritom navrhnuté prechodné ustanovenia v novom § 45g zákona o dohľade nad finančným trhom sú obsahovo rovnaké ako štandardné prechodné ustanovenia v doterajších novelách zákona o dohľade nad finančným trhom (napríklad v § 45d, § 45e a § 45f) aj ako analogické štandardné prechodné ustanovenia ďalších zákonov v oblasti finančného trhu, napríklad ustanovenia § 122s a § 122y zákona o bankách (zákona č. 483/2001 Z. z. v znení zákonov č. 132/2013 Z. z. a č. 299/2016 Z. z.), § 173r ods. 1 a 2 zákona o cenných papieroch a investičných službách (zákona č. 566/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 42a ods. 5 zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (zákona č. 186/2009 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 101 ods. 1 a § 101e zákona o platobných službách (zákona č. 492/2009 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.), § 220a zákona o kolektívnom investovaní (zákona č. 203/2011 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.), § 123ao ods. 2 zákona o starobnom dôchodkovom sporení (zákona č. 43/2004 Z. z. v znení zákona č. 183/2014 Z. z.), § 87n ods. 4 zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení (zákona č. 650/2004 Z. z. v znení zákona č. 318/2013 Z. z.), § 43f ods. 1 a 2 Devízového zákona (zákona NR SR č. 202/1995 Z. z. v znení zákona č. 140/2014 Z. z.), § 25g a § 25i zákona o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov (zákona č. 129/2010 Z. z. v znení zákonov č. 438/2015 Z. z. a č. 299/2016 Z. z.) a § 28a zákona o úveroch na bývanie (zákona č. 90/2016 Z. z. v znení zákona č. 299/2016 Z. z.). Navrhnutými prechodnými ustanoveniami sa zároveň do určitej miery prispieva aj k zdokonaleniu legislatívnych predpokladov na zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu dohľadu nad finančným trhom. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. II (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747.2004 Z. z.) K čl. II bodom 3 až 5 
K čl. II (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z.) K čl. II bodom 3 až 5 V rámci § 40 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov navrhujeme upraviť aj povinnosť poskytovateľov osobitného finančného vzdelávania uhrádzať Národnej banke Slovenska ročné príspevky. Pritom predmetnú úpravu (vrátane jej konkrétnych parametrov a aspektov) navrhujeme osobitne prekonzultovať s predkladateľom návrhu zákona, pričom v závislosti od záverov tejto diskusie možno predpokladať potrebu legislatívnej úpravy § 40 ods. 3 a 4 tohto zákona, prípadne vloženie ďalšieho nového odseku do § 40 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. Pokiaľ by došlo k vloženiu nového odseku do § 40, tak túto skutočnosť by bolo potrebné reflektovať aj vzájomne súvisiacou úpravou znenia ustanovení § 40 ods. 2 a § 40a ods. 3 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov (teda úpravou číslovania odsekov, na ktoré tieto ustanovenia vnútorne odkazujú). Zároveň pre úplnosť poukazujeme aj na potrebu ustanovenia osobitnej účinnosti úpravy ohľadom ročných príspevkov poskytovateľov osobitného finančného vzdelávania už na rok 2018 (čo najskôr, pričom navrhujeme účinnosť takejto úpravy na 1. júl 2018). Osobitná úprava je potrebná vzhľadom na znenie platného § 40 ods. 2 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, podľa ktorého ročný príspevok na príslušný kalendárny rok sa určuje vopred na celý rok najneskôr do 20. decembra predchádzajúceho roka, a preto by bez osobitnej úpravy mohla Banková rada NBS určiť ročné príspevky prispievateľov až na rok 2019 (najneskôr do 20. decembra 2018). Pritom osobitný termín na určovanie ročných príspevkov bol už určený napríklad v prechodnom § 45a zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov Odôvodnenie: Podľa § 40 ods. 1 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov je ročné príspevky povinný Národnej banke Slovenska uhrádzať dohliadaný subjekt (prispievateľ), ktorý nadobudol oprávnenie na vykonávanie činnosti v oblasti finančného trhu podľa osobitného predpisu v oblasti finančného trhu. Pritom je relevantné čo najskôr v rámci zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov upraviť aj povinnosť poskytovateľov osobitného finančného vzdelávania ako nových dohliadaných subjektov uhrádzať ročné príspevky pre NBS, a to vzhľadom na skutočnosti vyplývajúce zo zákona č. 282/2017 Z. z. (vznik poskytovateľov osobitného finančného vzdelávania ako nových dohliadaných subjektov), vzhľadom na skutočnosť podľa § 22a zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov (poskytovatelia osobitného finančného vzdelávania môžu vykonávať svoju činnosť iba v prípade, že sú zapísaní v registri poskytovateľov osobitného finančného vzdelávania), ako aj vzhľadom na skutočnosť, že poskytovatelia osobitného finančného vzdelávania patria medzi dohliadané subjekty podľa § 38 ods. 1 zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov. V tejto súvislosti navrhujeme s predkladateľom návrhu zákona prekonzultovať konkrétne parametre a aspekty ustanovenia povinnosti predmetných subjektov uhrádzať ročné príspevky. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. II bodu 4
K čl. II bodu 4 V čl. II novelizačnom bode 4 je z legislatívno-technického hľadiska potrebné slová „v odseku“ nahradiť skráteným slovom „ods.“. 	O	A		
NBS	K čl. II bodu 5
K čl. II bodu 5 1. V predloženom návrhu zákona navrhujeme nahradiť spôsob výpočtu ročných príspevkov samostatných finančných agentov založený na sledovaní kladných finančných tokov a záporných finančných tokov v ich účtovníctve spôsobom založeným na existencii fixnej a variabilnej zložky ročného príspevku a na sledovaní celkového počtu oprávnení na vykonávanie finančného sprostredkovania podriadenými finančnými agentmi, ktorí sú alebo boli evidovaní v registri finančných agentov ako osoby oprávnené pre samostatného finančného agenta vykonávať činnosť podľa zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov. Predmetnú úpravu (vrátane jej konkrétnych aspektov) by sme radi prekonzultovali s predkladateľom návrhu zákona. V tejto súvislosti navrhujeme takto zmeniť (upraviť) znenie novelizačného bodu 5: „5. V § 40 sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie: „(6) Ročný príspevok samostatných finančných agentov sa určí ako súčet fixnej zložky a variabilnej zložky tohto príspevku. Výška fixnej zložky ročného príspevku na príslušný kalendárny rok určená pre samostatných finančných agentov, ktorí sú fyzickou osobou, môže byť najmenej 50 eur a najviac 200 eur a pre samostatných finančných agentov, ktorí sú právnickou osobou, môže byť najmenej 50 eur a najviac 1 000 eur. Variabilná zložka ročného príspevku samostatných finančných agentov predstavuje súčin pevnej sumy, ktorá sa určí na príslušný kalendárny rok, a celkového počtu oprávnení na vykonávanie finančného sprostredkovania49bb) podriadenými finančnými agentmi, ktorí sú alebo boli evidovaní v registri finančných agentov49bc) ako osoby oprávnené pre samostatného finančného agenta vykonávať činnosť podľa osobitného predpisu49bb) aspoň jeden deň počas kalendárneho roka, ktorý bezprostredne predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa určuje ročný príspevok na príslušný kalendárny rok; pre počet oprávnení každého podriadeného finančného agenta je na účely ročných príspevkov rozhodný počet sektorov49bd) finančného trhu, v ktorých je oprávnený vykonávať finančné sprostredkovanie podľa údajov evidovaných v registri finančných agentov,49bc) ktorý vedie Národná banka Slovenska. Pritom výška pevnej sumy určenej na účely výpočtu variabilnej zložky podľa predchádzajúcej vety môže byť najviac 50 eur.“. Poznámky pod čiarou k odkazom 49bb až 49bd znejú: „49bb) Zákon č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov. 49bc) § 1 ods. 1 písm. c) a § 13 až 17 zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov. 49bd) § 4 písm. a) a § 13 ods. 1 zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. Doterajšie odseky 6 až 12 sa označujú ako odseky 7 až 13. 2. V nadväznosti na navrhovanú zmenu (úpravu) znenia novelizačného bodu 5 (úpravu znenia § 40 nového odseku 6) zároveň navrhujeme úpravu znenia osobitnej časti dôvodovej správy, týkajúcej sa čl. II bodov 3 až 5, a to takto: „V ustanovení § 40 zákona č. 747/2007 Z. z., upravujúcom ročné príspevky, ktoré sú Národnej banke Slovenska povinné uhrádzať príslušné dohliadané subjekty finančného trhu (prispievatelia), sa navrhujú nižšie uvedené úpravy. S cieľom spravodlivejšieho nastavenia výberu ročných príspevkov a v tomto smere spravodlivejšieho prerozdelenia súvisiaceho finančného zaťaženia medzi prispievateľov sa navrhuje úprava režimu výberu ročných príspevkov v prípade samostatných finančných agentov. Za spomínaným účelom sa navrhuje, aby ich ročný príspevok pozostával z fixnej a z variabilnej zložky, pričom výšku fixnej zložky bude určovať na príslušný kalendárny rok Banková rada Národnej banky Slovenska. Zavedenie variabilnej zložky ročného príspevku samostatných finančných agentov sa navrhuje v záujme lepšieho zohľadnenia povahy, resp. špecifík ich činnosti a modelu pôsobenia na finančnom trhu (v tejto súvislosti návrh zákona zohľadňuje veľkosť ich distribučnej siete – teda činnosť podriadených finančných agentov vykonávanú pre samostatného finančného agenta podľa zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov, pričom pri každom podriadenom finančnom agentovi sa návrh zákona zameriava aj na rozsah jeho oprávnenia vo vzťahu k príslušným sektorom finančného trhu). V tomto kontexte sa navrhuje, aby predmetná zložka ročného príspevku predstavovala súčin pevnej sumy (odlišnej od fixnej zložky ročného príspevku a tiež určenej Bankovou radou na príslušný kalendárny rok) a celkového počtu oprávnení na vykonávanie finančného sprostredkovania podriadenými finančnými agentmi, ktorí sú alebo boli evidovaní v registri finančných agentov (vedenom Národnou bankou Slovenska) ako osoby oprávnené pre samostatného finančného agenta vykonávať činnosť (podľa zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov) aspoň jeden deň počas kalendárneho roka, ktorý bezprostredne predchádza kalendárnemu roku, v ktorom Banková rada určuje ročný príspevok na príslušný kalendárny rok. Pre počet oprávnení každého podriadeného finančného agenta je na účely ročných príspevkov rozhodný počet sektorov finančného trhu, v ktorých je oprávnený vykonávať finančné sprostredkovanie podľa údajov evidovaných v registri finančných agentov, finančných poradcov, finančných sprostredkovateľov z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia a finančných sprostredkovateľov z iného členského štátu v oblasti poskytovania úverov na bývanie, ktorý vedie Národná banka Slovenska. Uvedený prístup predstavuje (s ohľadom na špecifiká činnosti samostatných finančných agentov) alternatívu k prístupu využívanému pri ostatných prispievateľoch (pri ktorých je pre účely ročných príspevkov rozhodujúci objem aktív vykázaných v ich príslušnej účtovnej závierke a, ak je to relevantné, aj majetok iných osôb, ktorý prispievateľ spravuje, resp. čo len čiastočne využíva na uskutočňovanie svojich činností podliehajúcich dohľadu). S ohľadom na uvedený zámer sa navrhuje úprava § 40 ods. 2 až 4 zákona a vloženie nového odseku 6 do tohto ustanovenia, ktorý stanovuje navrhovaný spôsob výpočtu ročných príspevkov samostatných finančných agentov a určuje (v záujme právnej istoty prispievateľov) aj najnižšiu a najvyššiu výšku fixnej zložky ročného príspevku samostatných finančných agentov (odlišne pre právnické osoby a fyzické osoby), resp. najvyššiu výšku pevnej sumy (pre účely výpočtu variabilnej zložky tohto príspevku), ktorú je Banková rada Národnej banky Slovenska oprávnená určiť na príslušný kalendárny rok.“. V nadväznosti na vyššie uvedené skutočnosti navrhujeme vhodne upraviť aj analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie. Odôvodnenie: Ustanovenie spôsobu výpočtu ročných príspevkov samostatných finančných agentov založeného na existencii fixnej a variabilnej zložky ročného príspevku a na sledovaní celkového počtu oprávnení na vykonávanie finančného sprostredkovania podriadenými finančnými agentmi, ktorí sú alebo boli evidovaní v registri finančných agentov ako osoby oprávnené pre samostatného finančného agenta vykonávať činnosť podľa zákona č. 186/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov, považujeme za vhodnejší s ohľadom na skutočnosť, že vychádza z objektívnych a jednoduchšie preukázateľných skutočností evidovaných v registri (finančných agentov) vedenom Národnou bankou Slovenska, pričom zápis do predmetného registra je podmienkou výkonu činnosti zo strany príslušných subjektov finančného trhu. Navrhovaný prístup (v porovnaní s prístupom uvedeným v pripomienkovanom návrhu zákona) zároveň minimalizuje možnosť potenciálnych interpretačných nezrovnalostí a komplikácií pri stanovení skutočností (resp. číselných údajov) relevantných pre určenie výšky ročného príspevku samostatných finančných agentov, a tým zároveň minimalizuje aj pravdepodobnosť súvisiaceho eventuálneho nárastu nákladov na výkon dohľadu Národnou bankou Slovenska a potreby navýšenia ročných príspevkov za účelom krytia spomínaných nákladov. Okrem vyššie uvedeného si pre úplnosť dovoľujeme poukázať aj na skutočnosť, že definície kladných finančných tokov a záporných finančných tokov uvedené v predloženom návrhu zákona (v § 40 ods. 6 zákona č. 747/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) sú odlišné od definícií používaných v pripravovanom a súvisiacom všeobecne záväznom právnom predpise, týkajúcom sa vykazovania údajov zo strany príslušných subjektov finančného trhu, čo by mohlo v praxi viesť k interpretačným problémom a k nezrovnalostiam pri praktickom postupe podľa predmetného ustanovenia. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je nad rámec novely zákona č. 747/2004 Z. z.	
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 15 
K čl. III – doplnenie nového bodu 15 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 15, v ktorom v § 30 ods. 3 sa za slová „Ak ide o“ vkladá slovo „samostatného“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Legislatívne a terminologické spresnenie. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 16 
K čl. III – doplnenie nového bodu 16 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 16, v ktorom v § 32 ods. 1 navrhujeme vypustiť slová „v súvislosti s uzavretím zmluvy o finančnej službe“ alebo alternatívne nahradiť slovami „v súvislosti s vykonávaním finančného sprostredkovania“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Uvedením ustanovením sa zakazuje prijímanie akéhokoľvek plnenia od neprofesionálneho klienta finančným agentom. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 17 a ďalších bodov
K čl. III – doplnenie nového bodu 17 a ďalších bodov Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 17 a ďalšie body, v ktorých navrhujeme upraviť obsahovú štruktúru a usporiadanie § 35 (aj v spojitosti s § 37d ods. 1 a 4) tak, aby boli zosúladené s obsahovou štruktúrou a usporiadaním ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/97 z 20. 1. 2016 o distribúcii poistenia (Insurance Distribution Directive – IDD) a nadväzných delegovaných nariadení k tejto smernici. Pritom napríklad navrhujeme v § 35 rozdeliť odsek 1 na dva odseky, a to odčleniť ostatné produkty od investičných produktov založených na poistení a zároveň ustanoviť povinnosť vypracovať pre klienta posúdenie primeranosti. Ďalej napríklad ustanovenie § 35 ods. 6 by malo obsahovať úpravu len pre investičné produkty založené na poistení). Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	N	Národná banka Slovenska na rozporovom konaní dňa 9.4.2018 prehodnotila neprijaté zásadné pripomienky na obyčajné. Pripomienka je nad rámec návrhu zákona.	
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 18 
K čl. III – doplnenie nového bodu 18 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 18, v ktorom navrhujeme v § 37 ods. 1 sa slová „Finančný agent“ nahrádzajú slovami „Samostatný finančný agent, podriadený finančný agent a viazaný finančný agent“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Ide o legislatívne a terminologické spresnenie. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 19 
K čl. III – doplnenie nového bodu 19 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 19, ktorý navrhujeme upraviť takto: „20.V § 37 ods. 3 písmeno e) znie: „e) testovaní vhodnosti a primeranosti,41e)“. Poznámka pod čiarou k odkazu 41e znie: „41e) § 73f až 73h zákona č. 566/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov. Čl. 54 až 57 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/565.“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Ide o legislatívne a terminologické spresnenie. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 2
K čl. III – doplnenie nového bodu 2 Navrhujeme doplniť do čl. III nový bod 2, v ktorom v § 4 písm. l) navrhujeme za slovami „finančným agentom“ slovo „alebo“ nahradiť čiarkou a za slová „finančným poradcom“ doplniť slová „alebo finančnou inštitúciou“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Je potrebné doplniť do ustanovenia aj finančnú inštitúciu, nakoľko zo systematiky zákona vyplýva, že aj finančná inštitúcia má odborného garanta. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 20 (k § 37 ods. 5)
K čl. III – doplnenie nového bodu 20 (k § 37 ods. 5) Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 20, v § 37 ods. 5 sa za slová „viazaného investičného agenta“ vkladá čiarka a slová „podriadeného finančného agenta v sektore kapitálového trhu a viazaného finančného agenta v sektore kapitálového trhu“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Ide o legislatívne a terminologické spresnenie. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 21 (§ 37 ods. 5)
K čl. III – doplnenie nového bodu 21 (§ 37 ods. 5) Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 21, ktorý navrhujeme upraviť takto: „22. V § 37 odsek 6 znie: „(6) Podriadený finančný agent v sektore kapitálového trhu a viazaný finančný agent v sektore kapitálového trhu vykonáva finančné sprostredkovanie na plnú a bezpodmienečnú zodpovednosť navrhovateľa.“.“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Ide o legislatívne a terminologické spresnenie. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 3 
K čl. III – doplnenie nového bodu 3 Navrhujeme doplniť do čl. III nový bod 3, v ktorom v § 11 ods. 2 navrhujeme slová „ustanovenia všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré sa budú vzťahovať“ nahradiť slovami „ustanovenia ktorých všeobecne záväzných právnych predpisov sa budú vzťahovať“. Alternatívne navrhujeme slová „ustanovenia všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré sa budú vzťahovať“ nahradiť slovami „zoznam všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré sa budú vzťahovať“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Legislatívne spresnenie textu. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 4 
K čl. III – doplnenie nového bodu 4 Navrhujeme doplniť do čl. III nový bod 4, v ktorom v § 14 ods. 11 sa slová „trvalým pobytom“ nahrádzajú slovami „miestom podnikania“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Legislatívne a terminologické spresnenie. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 5 
K čl. III – doplnenie nového bodu 5 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 5, v ktorom v § 16 ods. 3 navrhujeme slová „§ 11a“ nahradiť slovami „§ 11c“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, ktorou sa odstraňuje chyba v písaní. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 7
K čl. III – doplnenie nového bodu 7 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 7, v ktorom v § 21 ods. 14 sa slová „podľa odseku 9“ nahrádzajú slovami „pre stredný stupeň odbornej spôsobilosti v sektore kapitálového trhu“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Legislatívne a terminologické spresnenie. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nového bodu 8 
K čl. III – doplnenie nového bodu 8 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 8, v ktorom v § 22 ods. 7 tretej vete navrhujeme za slová „trvalý pobyt“ vložiť čiarku a vložiť slová „prechodný pobyt na území Slovenskej republiky, ak existuje,“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Je potrebné doplniť do ustanovenia aj prechodný pobyt, pretože sa vyžaduje aj podľa odseku 6. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nových bodov 13 a 14 
K čl. III – doplnenie nových bodov 13 a 14 Navrhujeme do čl. III doplniť nové body 13 a 14,v ktorých navrhujeme túto úpravu v § 25: - v § 25 ods. 9 navrhujeme vypustiť poslednú vetu, - § 25 sa dopĺňa odsekom 11, ktorý znie: „(11) Činnosť odborného garanta je oprávnený vykonávať člen štatutárneho orgánu finančného agenta alebo finančného poradcu podľa § 24 ods. 2 a člen štatutárneho orgánu finančnej inštitúcie.“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Legislatívna pripomienka. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III – doplnenie nových bodov 9 až 12 
K čl. III – doplnenie nových bodov 9 až 12 Navrhujeme do čl. III doplniť nové body 9 až 12,v ktorých navrhujeme túto úpravu v § 22a: - v § 22a ods. 3 navrhujeme za slovom „osoba“ vložiť slová „s miestom podnikania alebo“, - v § 22a ods. 4 písm. a) navrhujeme za slovo „priezvisko,“ vložiť slová „webové sídlo, identifikačné číslo“, - v § 22a ods. 11 druhej vete navrhujeme za slovo „od“ vložiť slová „uplynutia lehoty na doplnenie“, - v § 22a ods. 13 písm. e) navrhujeme za slovo „pobyt,“ vložiť slová „prechodný pobyt na území Slovenskej republiky, ak existuje“. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Návrhom sa dopĺňajú ďalšie nevyhnutné informácie o poskytovateľovi osobitného finančného vzdelávania. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 186.2009 Z. z.) K čl. III – doplnenie nového bodu 1 
K čl. III (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 186/2009 Z. z.) K čl. III – doplnenie nového bodu 1 Navrhujeme do čl. III doplniť nový bod 1, ktorým sa doterajšie (najnovšie) znenie § 2 odseku 2 upraví takto: „(2) Finančným sprostredkovaním v sektore kapitálového trhu je a) poskytovanie investičnej služby prijímanie a postupovanie pokynov klienta5) týkajúcich sa prevoditeľných cenných papierov a cenných papierov a majetkových účastí vo fondoch kolektívneho investovania a ich propagácia alebo b) poskytovanie investičnej služby investičného poradenstva5a) vo vzťahu k prevoditeľným cenným papierom a cenným papierom a majetkovým účastiam vo fondoch kolektívneho investovania.“. Poznámky pod čiarou k odkazom 5 a 5a znejú: „5) § 6 ods. 1 písm. a) zákona č. 566/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov. 5a) § 6 ods. 1 písm. e) zákona č. 566/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. Nasledovné body navrhujeme prečíslovať. Zároveň je v čl. III potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body. Odôvodnenie: Navrhuje sa eliminovanie legislatívno-technického problému, ktorý sa nedopatrením dostal do doterajšej poslednej novely zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve, ktorú obsahuje novelizačný zákon č. 282/2017 Z. z. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. III pôvodnému bodu 2 
K čl. III pôvodnému bodu 2 1. V novelizačnom bode 2 k § 37b ods. 1 je potrebné slovo „sprostredkovateľa“ nahradiť slovami „finančného agenta alebo finančného sprostredkovateľa z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“, pretože zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nepoužíva pojem „sprostredkovateľ“, ale používa pojem „finančný agent“ a pojem „finančný sprostredkovateľ z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia“. 2. V novelizačnom bode 2 navrhujeme slová „a informačný formulár k výške odmeny sprostredkovateľa podľa osobitného predpisu“ nahradiť slovami „a informačný formulár o jednotlivých zložkách poistného“. Odôvodnenie: Zjednotenie terminológie s navrhovanou zmenou prílohy č. 3 z. č. 39/2015 Z. z. (čl. I návrhu). 	O	A		
NBS	K čl. IV (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 129.2010 Z. z.)
K čl. IV (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 129/2010 Z. z.) Všeobecne k čl. IV V parlamentnej tlači 869 (vládny návrh zákona o niektorých opatreniach na znižovanie administratívnej záťaže využívaním informačných systémov verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon proti byrokracii) je obsiahnutá taktiež novelizácia zákona č. 129/2010 Z. z., a to v čl. CXVII tohto vládneho návrhu zákona. Túto novelizáciu zákona č. 129/2010 Z. z. je potrebné zohľadniť aj vo výpočte novelizačných zákonov v predvetí celého článku IV pripravovaného návrhu zákona. Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	N	Pri vyhodnocovaní pripomienok z medzirezortného pripomienkového konania bol predmetný návrh zákona v legislatívnom procese.	
NBS	K čl. IV bodu 2
K čl. IV bodu 2 1. V novelizačnom bode 2 k § 4 novým odsekom 9 až 13 je potrebné preformulovať znenie odseku 13, pretože navrhované znenie odseku 13 používa pojem „register“ a súčasne aj pojem „register finančných agentov, finančných poradcov, finančných sprostredkovateľov z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia a viazaných investičných agentov“. Pritom z navrhovaného znenia odseku 13 jednoznačne nevyplýva, v akom registri je (má byť) zapísaný finančný agent, na ktorého sa nemajú vzťahovať navrhované odseky 10 a 11. Súčasne znenie odseku 13 používa pojem „register finančných agentov, finančných poradcov, finančných sprostredkovateľov z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia a viazaných investičných agentov“ s legislatívnym odkazom 12 nad slovami „investičných agentov“, pričom poznámka pod čiaru k tomuto odkazu v doteraz platnom a účinnom znení zákona č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov znie: „12) § 13 zákona č. 186/2009 Z. z.“. Dňa 23. februára 2018 nadobudol účinnosť čl. I novelizačného zákona č. 282/2017 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Pritom novelizačným zákonom č. 282/2017 Z. z. sa v zákone č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších zaviedlo nové označenie príslušného registra tak, že podľa novelizovaného § 1 ods. 1 písm. c) zákona č. 186/2009 Z. z. ide o „register finančných agentov, finančných poradcov, finančných sprostredkovateľov z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia a finančných sprostredkovateľov z iného členského štátu v oblasti poskytovania úverov na bývanie“. V nadväznosti na uvedenú skutočnosť je potrebné legislatívne zaviesť nové označenie príslušného registra v jeho úplnom znení nielen v znení § 4 nového odseku 13, ale taktiež v iných v súčasnosti platných a účinných ustanoveniach zákona č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v ktorých sa používa staré označenie príslušného registra vrátane legislatívnej zmeny príslušných legislatívnych odkazov. Pre úplnosť uvádzame, že takúto zmenu označenia registra v zákone č. 90/2016 Z. z. o úveroch na bývanie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov zavádza novelizačný bod 1 v čl. V návrhu. Rovnaký novelizačný bod navrhujeme doplniť aj do čl. IV návrhu zákona. 2. K § 4 ods. 9 až 13 navrhujeme, aby predmetné ustanovenia týkajúce sa odmeny finančného agenta boli vložené do § 22, ktorý je systematicky príbuznejší ako predzmluvné informácie v spotrebiteľských úveroch, kde sa pôvodne navrhnuté predmetné znenie malo doplniť. 3. V § 4 ods. 11 návrhu sa ustanovuje spôsob vyplácania odmeny pri sprostredkovaní úveru, ktorý je poskytnutý na obdobie viac ako jeden rok. Je ustanovený spôsob vyplácania odmeny vo forme troch rovnakých splátok, pričom termín výplaty jednotlivých splátok odmeny je ustanovený na poskytnutie úveru a každoročne k výročiu zmluvy o spotrebiteľskom úvere. Predmetné pravidlo pre vyplácanie odmeny za sprostredkovaný úver sa uplatní na spotrebiteľské úvery s termínom konečnej splatnosti dlhšej ako 1 rok. Z navrhovanej právnej úpravy je zrejmé, že aj pri úvere s termínom konečnej splatnosti dlhšom ako jeden rok, ale zároveň kratšej ako 3 roky, bude vyplácaná odmena aj po termíne konečnej splatnosti úveru. Ako príklad uvádzame: – dátum uzatvorenia zmluvy 1.1.2018. – termín konečnej splatnosti úveru 15.6.2019. Odmena finančnému agentovi by bola tak vyplácaná 1.1.2018, 1.1.2019 a 1.1.2020, čo je dátum neskorší ako termín konečnej splatnosti úveru. Upozorňujeme na predmetnú skutočnosť, nakoľko nie je zrejmý celkom zámer predkladateľa návrhu zákona. 	O	ČA	Neakceptujeme návrh iba v časti presunu nových ustanovení do § 22, keďže súčasné navrhované znenie považujem za vhodnejšie.	
NBS	K čl. IV bodu 3
K čl. IV bodu 3 1. V novelizačnom bode 3 je potrebné za slovo „informácie“ vložiť slová „k sprostredkovaniu spotrebiteľského úveru prostredníctvom formulára uvedeného v prílohe č. 5 “ a za slovom „médiu“ vypustiť slová „podľa prílohy č. 5“. Uvedená formulácia vychádza z obdobnej formulácie v čl. III (v novelizačnom bode 2) a čl. V (novelizačnom bode 4 § 26b ods. 8). 2.Navrhujeme doplnenie ustanovenia § 22 ods. 2 aj o požiadavku uvedenú v ustanovení § 4, a to poskytnúť túto informáciu s dostatočným časovým predstihom a s primeraným vysvetlením. Odôvodnenie: Takto by sa v zásade ustálilo, že predmetná informácia má byť poskytnutá rovnako ako predzmluvné informácie. 	O	A		
NBS	K čl. IV bodu 5
K čl. IV bodu 5 V novelizačnom bode 5 je potrebné číslo „14“ nahradiť legislatívne správne slovami „13 v znení účinnom od 1. júla 2019“. 	O	A		
NBS	K čl. IV bodu 6
K čl. IV bodu 6 1. V novelizačnom bode 6, vo vzore je potrebné slová „Podpis finančného sprostredkovateľa“ nahradiť slovami „Podpis finančného agenta“, pretože zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nepoužíva pojem „finančný sprostredkovateľ“, ale používa pojem „finančný agent“. Pojem „finančný agent“ je zároveň použitý aj v navrhovanom vzore. 2. V prílohe č. 5 navrhujeme používať namiesto pojmu „klient“ pojem „spotrebiteľ“, pretože zákon používa len pojem „neprofesionálny klient“. Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	N	Predkladateľ podpis finančného agenta z prílohy návrhu zákona vypúšťa.	
NBS	K čl. V (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 90.2016 Z. z.) K čl. V bodu 4
K čl. V (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 90/2016 Z. z.) K čl. V bodu 4 1. Navrhované znenie ustanovenia § 26b ods. 3 ustanovuje spôsob vyplácania odmeny pri sprostredkovaní úveru, ktorý je poskytnutý na obdobie viac ako jeden rok. Je ustanovený spôsob vyplácania odmeny vo forme troch rovnakých splátkach, pričom termín výplaty jednotlivých splátok odmeny je ustanovený na poskytnutie úveru a každoročne k výročiu zmluvy o spotrebiteľskom úvere. Predmetné pravidlo pre vyplácanie odmeny za sprostredkovaný úver sa uplatní na úvery na bývanie s termínom konečnej splatnosti dlhšej ako 1 rok. Z navrhovanej právnej úpravy je zrejmé, že aj pri úvere s termínom konečnej splatnosti dlhšom ako jeden rok, ale zároveň kratšej ako 3 roky, bude vyplácaná odmena aj po termíne konečnej splatnosti úveru. Ako príklad uvádzame: – dátum uzatvorenia zmluvy 1.1.2018. – termín konečnej splatnosti úveru 15.6.2019. Odmena finančnému agentovi by bola tak vyplácaná 1.1.2018, 1.1.2019 a 1.1.2020, čo je dátum neskorší ako termín konečnej splatnosti úveru. Upozorňujeme na predmetnú skutočnosť, nakoľko nie je zrejmý celkom zámer predkladateľa návrhu zákona. 2. Navrhujeme § 26b ods. 4 zosúladiť s legálnym vymedzením pojmov v § 2 ods. 1 písm. k) a slovné spojenie „v plnom rozsahu“ nahradiť slovným spojením „celková výška“ v príslušnom tvare. Súčasne navrhujeme doplniť slovné spojenie nasledovne „k dátumu prvého čerpania“. Dávame na zváženie, či by nebolo vhodnejšie naviazať vyplácanie odmeny na vyčerpanie celkovej výšky úveru na bývanie, resp. ku dňu nasledujúcemu po termíne ustanovenom úverovou zmluvou ako posledným možným dňom čerpania úveru. Takýto moment by poskytol aj vyšší štandard služieb spotrebiteľom vzhľadom k tomu, že by finančný agenti pomohli spotrebiteľom so splnením podmienok pre načerpanie úveru (prinesenie potvrdenia z návrhu na vklad záložného práva), ktoré by bolo podmienkou vyplatenia odmeny. Takýmto spôsobom by sa zákonodarca vyhol právnej úprave doplatkov. Poukazujeme na skutočnosť, že v § 26b ods. 3 je uvedený spôsob vyplácania odmeny a nie je tam ustanovená výška odmeny, pričom toto ustanovenie odkazuje vo vzťahu k výške odmeny na odsek 3. Výška odmeny je dohodnutá medzi veriteľom a finančným agentom, pričom maximálna výška odmeny finančného agenta je limitovaná v § 26b ods. 1. V nadväznosti na navrhovanú zmenu § 26b odsek 4 znie napríklad takto: „(4) Ak sa v príslušnom roku úver na bývanie nevyčerpá v celkovej výške, vyplatí sa pri prvom čerpaní pomerná časť odmeny podľa odseku 3 vynásobenej podielom skutočne čerpaného úveru na bývanie a sprostredkovaného úveru na bývanie k dátumu prvého čerpania. V ďalších rokoch sa vyplatí doplatok pomernej časti odmeny za predchádzajúce roky vo výške podľa odseku 3 vynásobenej podielom skutočne čerpaného úveru na bývanie a sprostredkovaného úveru na bývanie, zníženej o už vyplatené zodpovedajúce pomerné časti odmeny v predchádzajúcich rokoch; takýto doplatok pomernej časti odmeny sa vyplatí až k nasledujúcemu výročiu zmluvy o úvere na bývanie, to neplatí, ak sa úver na bývanie v príslušnom roku vyčerpá v celkovej výške, pričom doplatok pomernej časti odmeny sa vyplatí následne po vyčerpaní úveru na bývanie v celkovej výške.“. 3. Navrhujeme § 26b ods. 5 zosúladiť s legálnym vymedzením pojmov v ustanovení § 2 ods. 1 písm. k) a slovné spojenie „plnom rozsahu“ nahradiť slovným spojením „celkovej výške“. V nadväznosti na zmenu § 26b ods. 5 znie napríklad takto: „(5) Ak sa úver na bývanie nevyčerpá v celkovej výške v období podľa odseku 3, rozdiel medzi odmenou a vyplatenými pomernými časťami odmeny podľa odseku 3 sa vyplatí po tomto období.“. Odôvodnenie: Navrhujeme pojmovo zosúladiť znenie predmetného ustanovenia s vymedzenými pojmami v ustanovení § 2 ods. 1 písm. k). 4. V § 26b ods. 7 je potrebné špecifikovať register, pred zápisom do ktorého finančný agent nevykonával finančné sprostredkovanie. 5. Do § 26b ods. 8 navrhujeme doplniť aj požiadavku uvedenú v § 6, a to poskytnúť túto informáciu s dostatočným časovým predstihom a s jednoznačným a zrozumiteľným vysvetlením. Odôvodnenie: Takto by sa v zásade ustálilo, že predmetná informácia má byť poskytnutá rovnako ako predzmluvné informácie. 	O	ČA	Pripomienka bola ako celok akceptovaná, okrem časti týkajúcej sa vyplácania odmeny v troch splátkach aj pri úveroch na bývanie s termínom splatnosti do troch rokov, keďže úvery na bývanie, resp. hypotekárne úvery sa spravidla uzatvárajú na dobu dlhšiu ako 3 roky.	
NBS	K čl. V bodu 6
K čl. V bodu 6 1. V novelizačnom bode 6, vo vzore je potrebné slová „Podpis finančného sprostredkovateľa“ nahradiť slovami „Podpis finančného agenta“, pretože zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nepoužíva pojem „finančný sprostredkovateľ“, ale používa pojem „finančný agent“. Pojem „finančný agent“ je zároveň použitý aj v navrhovanom vzore. 2. V novelizačnom bode 6 vo vzore odporúčame slovo „klient“ nahradiť slovom „spotrebiteľ“, pretože zákon nepozná len pojem „klient“. 	O	N	Predkladateľ podpis finančného agenta z prílohy návrhu zákona vypúšťa.	
NBS	K čl. VI (o účinnosti pripravovaného zákona)
K čl. VI (o účinnosti pripravovaného zákona) V súvislosti s pripomienkami uplatnenými k čl. II bodom 3 až 5 navrhujeme doplniť do čl. VI popri navrhnutom dátume účinnosti (1. júla 2019) ešte aj ďalší dátum účinnosti aspoň vo vzťahu k čl. II, a to od 1. júla 2018. Odôvodnenie: Vzhľadom na navrhnuté legislatívne úpravy čl. II ohľadne stanovovania výšky ročných príspevkov sa navrhuje do čl. VI (o účinnosti pripravovaného zákona) doplniť ešte aj ďalší dátum účinnosti aspoň pre článok II návrhu zákona. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. I (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39.2015 Z. z.) - všeobecne
Navrhujeme doplniť pri preukazovaní odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti aj členov dozornej rady poisťovne a zaisťovne. Odôvodnenie: Zosúladenie s európskou právnou úpravou (smernica Solventnosť II). Táto pripomienka je zásadná. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je nad rámec návrhu zákona.	
NBS	K čl. I (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39.2015 Z. z.) - všeobecne
Navrhujeme v rámci pripravovaného návrhu zaviesť predchádzajúci súhlas na osoby, ktoré skutočne riadia poisťovňu a majú kľúčové funkcie alebo ohľadne týchto osôb aspoň doplniť právomoc NBS odmietnuť osobu, ktorá podľa názoru NBS nespĺňa požiadavky odbornosti a vhodnosti vrátane stanovenia lehoty, v rámci ktorej sa má NBS právo vyjadriť. Odôvodnenie: Oznámenie o zmene osôb, ktoré skutočne riadia poisťovňu alebo majú kľúčové funkcie je zasielané tesne pred nástupom týchto osôb do funkcie a NBS nemá jednak dostatočný čas ani dostatočnú právomoc takúto osobu odmietnuť. Jediný možný spôsob je sankčné konanie, ktoré je zdĺhavé. Podľa našich vedomostí majú predchádzajúci súhlas zavedený viaceré členské štáty EÚ, a to Holandsko, Veľká Británia, Írsko, Francúzsko aj Maďarsko. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je nad rámec návrhu zákona.	
NBS	K čl. I (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39.2015 Z. z.) -všeobecne
Navrhujeme zmeniť definíciu konania v zhode pre účely udelenia predchádzajúceho súhlasu podľa § 77 ods. 1 písm. a) zákona o poisťovníctve, a to buď odkazom na § 28 ods. 12 písm. a) zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov alebo definíciou podľa dokumentu „Joint Guidelines on the prudential assessment of acquisitions and increases of qualifying holdings in the banking, insurance and securities sectors“ odporúčania v nasledovnom znení: (...) Konaním v zhode sa na účely tohto zákona rozumie konanie dvoch alebo viacerých osôb, ktoré sa rozhodnú nadobudnúť alebo zvýšiť kvalifikovanú účasť v súlade s výslovnou alebo implicitnou dohodou. (...) Posúdenie, či určité osoby konajú v zhode sa zohľadňujú minimálne: a) akcionárske dohody a dohody o veciach týkajúcich sa správy a riadenia spoločností, b) existencia rodinných vzťahov, c) skutočnosť, že nadobúdateľ zastáva pozíciu v predstavenstve, dozornej rade alebo je osobou, ktorá skutočne riadi poisťovňu alebo zaisťovňu, alebo je schopný menovať takúto osobu, d) vzťah medzi podnikmi v rovnakej skupine, e) používanie rovnakého zdroja financovania na nadobudnutie alebo zvýšenie účastí odlišnými osobami, f) rovnaké spôsoby hlasovania príslušných akcionárov. Odôvodnenie: Súčasná definícia konania v zhode nie je postačujúca vzhľadom na cieľ smernice v spojení s usmernením európskych orgánov dohľadu a znemožňuje Národnej banke Slovenska posudzovať nadobúdanie účastí napríklad v prípade, že nadobúdateľ zároveň riadi spoločnosť prostredníctvom pozície v predstavenstve alebo existuje dôkaz o dlhodobom jednotnom hlasovaní niektorých akcionárov. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. I bodu 3
Navrhujeme zmeniť názov prílohy v súlade s čl. I bodom 1 návrhu zákona a zároveň je potrebné upraviť znenie prílohy tak, aby prílohy jednoznačne ustanovovala obsah aj v prípade investičného životného poistenia. Odôvodnenie: Návrh zákona v čl. I bode 1 ustanovuje novú informačnú povinnosť pred uzatvorením poistnej zmluvy, a to informáciu o jednotlivých zložkách poistného. Názov vzoru v prílohe však znie: „Vzory informačných formulárov k výške odmeny sprostredkovateľa“, čo nezodpovedá skutočne navrhnutému obsahu prílohy. Obsah vzoru pre rezervotvorné poistenie predpokladá, že ide o poistenie s vopred známou dojednanou poistnou dobou a garantovaným zhodnotením. Preto v prípade investičného životného poistenia, kde výška poplatkov závisí od zhodnotenia fondu, a ktoré sa uzatvára na dobu neurčitú, je potrebné pre vyplnenie informačnej povinnosti stanoviť predpoklady výpočtu hodnôt v tabuľke. Existuje viac riešení uvedeného nedostatku, napríklad stanoviť 3 hranice držby poistnej zmluvy a zároveň výnosnosť stanoviť vo výške jednotlivých scenárov podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/653 alebo pre prípad nulového zhodnotenia a zhodnotenia vo výške bezrizikovej úrokovej miery alebo vhodnou kombináciou uvedených hodnôt. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	A		
NBS	K čl. I bodu 2
Predložený návrh je nevyvážený a stanovené limity by spôsobili, že produkty životného poistenia, pri ktorých má klient nárok na odkupnú hodnotu, by boli stratové. Navrhujeme znížiť limity pre stanovenie odkupnej hodnoty a zároveň doplniť pre stanovenie odkupnej hodnoty tradičného životného poistenia aj garantovaný výnos a reálne pridelené podiely na zisku. Odôvodnenie: Návrh zákona pri určení odkupnej hodnoty pre poistenie spojené s investičným fondom ako aj pre garantované životné poistenie vychádza zo stanovenej sadzby zaplateného poistného zníženého o poplatky, respektíve o poistné na krytie rizika. Podľa predloženého návrhu v prípade investičného životného poistenia má poisťovňa zahrnúť do odkupnej hodnoty aj výnos z investovaného poistného, avšak v prípade tradičného životného poistenia by do odkupnej hodnoty nebol zahrnutý garantovaný výnos ani priznané podiely na výnosoch, čím je investičné životné poistenie v prípade fondov s kladným výnosom znevýhodnené oproti tradičnému životnému poisteniu. Návrh stanovuje limity pre určenie odkupnej hodnoty tak, že poisťovňa zo zvyšnej časti poistného môže financovať začiatočné náklady, administratívne náklady a svoj zisk. Stanovené limity však neumožňujú dostatočný peňažný tok na krytie všetkých výdavkov. V prípade dlhodobých kontraktov nad 15 rokov by poisťovňa mohla použiť na krytie nákladov len 7% poistného, čím by poisťovňa bola značne znevýhodnená oproti podielovým fondom. Navrhujeme také riešenie, ktoré by umožnilo aspoň 20% poistného použiť na krytie nákladov a zároveň zvýšenie transparentnosti by umožnilo, aby poisťovne mohli konkurovať aj ukazovateľom nákladovosti určenom pre individuálneho klienta. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	ČA	Navrhovaná pripomienka k stanoveniu limitov bola akceptovaná ich znížením.	
NBS	k čl. I k prílohe č. 3
V prílohe č. 3 odporúčame vysvetliť nezadefinovaný pojem „ostatné náklady“ v štvrtej položke (štvrtom riadku) oboch vzorov informačných formulárov. V prílohe č. 3 v oboch vzoroch informačných formulárov odporúčame doplniť slová „meno a priezvisko finančného spotrebiteľa/spotrebiteľa/klienta“ (viď ostatné pripomienky k používanému pojmu „klient“ v prílohe) a zároveň odporúčame pred podpis finančného sprostredkovateľa vložiť slovo „Dátum“. Odôvodnenie: Chýbajú identifikačné údaje o klientovi a dátum prevzatia informácie. 	O	N	Predkladateľ považuje za dostačujúce metodické usmernenie.	
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
1. V bode 3 písm. b) doložky zlučiteľnosti žiadame vypustiť slová „, [zatiaľ nezverejnený].“ Rozsudok je zverejnený.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
2. Do bodu 3 doložky zlučiteľnosti žiadame doplniť aj smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/97 z 20. januára 2016 o distribúcii poistenia (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 26, 2.2.2016).	O	A		
PMÚSR	K čl. IV, bod 2 (§ 4 ods. 9 až 13), K čl. V, bod 4 (§ 26b) návrhu zákona 
Návrh zákona stanovuje pravidlá pre vyplácanie odmeny pre finančného agenta v súvislosti s poskytnutými úvermi na bývanie, resp. spotrebiteľskými úvermi a to vrátane výšky odmeny, ktorá nemá tvoriť viac ako 1,5 % z poskytnutého úveru. K navrhovanej zmene úrad uvádza, že cenová regulácia je vo všeobecnosti vážnym zásahom do podnikateľského prostredia, ktorý môže odvetvie negatívne ovplyvniť a môže byť spojená s rizikom chyby resp. nesprávneho administratívneho zásahu. Každý takýto zásah by mal byť v každom prípade riadne odôvodnený. Predkladaný materiál, resp. jeho dôvodová správa neuvádza bližšie dôvody, pre ktoré je podľa predkladateľa potrebná takáto regulácia, resp. z akého dôvodu je potrebné vstupovať a regulovať vzťahy medzi finančným agentom a veriteľom, ktoré fungujú na autonómnom zmluvnom základe (z návrhu napríklad nevyplýva, že stanovením hornej hranice odmeny vo výške 1,5 % dôjde zároveň aj k zníženiu ceny spotrebiteľského úveru/úveru na bývanie). Pokiaľ ide o neuplatňovanie maximálneho stropu odmeny finančného agenta počas prvých troch rokov vykonávania činnosti finančného agenta, predkladateľ v dôvodovej správe uvádza, že v prvých rokoch pri začiatku činnosti finančného agenta sa citeľnejšie prejaví výpadok príjmov zo sprostredkovania, ktoré mu budú postupne prichádzať v jednotlivých rokoch. Uvedeným ustanovením však môže jednak dôjsť k vzniku určitej nerovnosti medzi subjektmi pôsobiacimi v tejto oblasti a zároveň je potrebné podotknúť, že odôvodnenie tejto zmeny predkladateľom je otázne, nakoľko práve subjekty vstupujúce na trh zvažujú pri svojom vstupe na trh cenu za ktorú budú ponúkať svoje služby v porovnaní s konkurenciou. Odporúčame zmeny v zmysle vyššie uvedených pripomienok zvážiť a doplniť v tomto smere aj dôvodovú správu. Vzhľadom na skrátenú lehotu pripomienkového konania nie je možné v tejto lehote návrh predkladateľa zo strany úradu podrobnejšie posúdiť. 	O	ČA	Po zohľadnení pripomienok došlo k úprave návrhu spôsobom kedy bola vypustená úprava výnimky 3 roky pre začínajúcich finančných agentov a tiež sa zužuje okruh dotknutých sprostredkovaní spôsobom, kedy dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur.	
RÚZSR	1. Všeobecná zásadná pripomienka k návrhu ako celku
Finančný sektor zastúpený v RÚZ odmieta cenovú reguláciu provízií finančného sprostredkovania, navrhujeme neprijať navrhovanú novelu zákona, prípadne zásadne prepracovať tento návrh. RÚZ nesúhlasí s akoukoľvek reguláciou výšky provízií finančného sprostredkovania, keďže cenová regulácia nie je podľa väčšinového názoru sektora vhodným krokom k úprave tohto odvetvia. Pred vykonaním podstatných zásahov do súčasne funkčného mechanizmu finančného sprostredkovania žiadame vypracovať analýzu dopadov týchto navrhovaných zmien na trh finančného sprostredkovania. Niektorí členovia RÚZ vykonávajú svoju podnikateľskú činnosť výhradne prostredníctvom finančných agentov a akákoľvek regulácia v tejto oblasti tieto firmy negatívne zasiahne. Pokiaľ bude regulácia v presadená, v oblasti poskytovania úverov navrhuje regulovať len úvery na bývanie. Pre akékoľvek podstatné zásahy zároveň navrhujeme stanoviť dostatočné dlhé prechodné obdobie v trvaní minimálne jedného roka odo dňa schválenia zákona. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa. 	
RÚZSR	6. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 1, písm. e)
Je nevyhnutné definovať pojem „potencionálny neprofesionálny klient“. Odôvodnenie: Zákon v odkaze 30) - § 5 ods. 3 zákona č. 186/2009 Z.z., pojem „potenciálny neprofesionálny klient“ nedefinuje. Uvedené ustanovenie obsahuje definíciu „neprofesionálneho klienta“. Zároveň neodporúčame odkazovať na definíciu zo zákona 186/2009 Z.z. obsahujúcu pojem „klient“ a zaviesť vlastnú definíciu pojmu „potenciálny neprofesionálny klient“. Dôvodom je aj skutočnosť (okrem absencie definície v odkaze), že zákon č. 186/2009 Z.z. obsahuje zmätočnú východiskovú definíciu pojmu „klient“ (§ 5 ods. 1), ktorá v sebe zahŕňa aj poisťovňu (klientom je osoba, ktorej je poskytované finančné sprostredkovanie). Požadujeme preto doplniť definíciu pojmu „potenciálny neprofesionálny klient“. 	O	N	Pojem potenciálny klient je definovaný v zákone o poisťovníctve a neprofesionálny klient je definovaný v zákone o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (v zákone o poisťovníctve riešené odvolávkou)	
RÚZSR	11. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 2
Je nevyhnutné doplniť presnú definíciu pojmu „časová hodnota investovaného poistného“ a upraviť aj navrhovaný text „vo výške časovej hodnoty investovaného poistného určeného podľa odseku 1 a výnosov z investovaného poistného“ . Odôvodnenie: V záujme správnej aplikácie ustanovenia časová hodnota investovaného poistného , keďže tento pojem nie je v slovenskej legislatíve definovaný. Nie je možné presunúť pri poistení spojenom s investičnými fondami na poisťovne stratu, ktorá z investovania do fondov môže vzniknúť. Zo znenia tohto odseku vyplýva (pri akejkoľvek definícii časovej hodnoty investovaného poistného), že by nebolo možné z hodnoty klientskeho účtu strhávať žiadne poplatky, nakoľko by sa všetko zainvestované poistné malo zhodnotiť a vrátiť klientovi vo forme odkupnej hodnoty. Avšak mnohé existujúce produkty sú nastavené tak, že poplatky za riziko a administratívne poplatky sa strhávajú z klientského účtu. V prípade, že sa klient rozhodne prerušiť alebo úplne zastaviť platenie, má často krát možnosť zostať poistený a poplatky sa uhrádzajú z hodnoty jeho účtu. 	Z	N	V navrhovanej pripomienke absentuje alternatívne znenie pojmu.	
RÚZSR	7. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 1
Je nevyhnutné legislatívne upresniť pojem „je povinná investovať najmenej x% zaplateného poistného“. Odôvodnenie: § 64 zákona č. 39/2015 Z.z. o poisťovníctve nehovorí o investovaní poistného , ale o investovaní aktív. Poisťovňa neinvestuje zaplatené poistné. Poisťovňa investuje do aktív, ktorými kryje rezervy. Tieto aktíva sú následne referenčným aktívom pre prepočet hodnoty klientskych jednotiek na účte investičného životného poistenia. Navyše návrh nereflektuje na odlišnú právnu povahu bežného, jednorazového a mimoriadneho poistného zaplateného v danom roku, napr. : - jednorazové poistné v IŽP je zaplatené v prvom roku poistenia - mimoriadne poistné v IŽP zaplatené napr. v druhom, treťom alebo piatom roku - bežné poistné nie je zaplatené načas ale až v ďalšom roku poistenia 	Z	N	V navrhovanej pripomienke absentuje alternatívny návrh na úpravu.	
RÚZSR	5. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 1
Je nevyhnutné jasne vymedziť na ktoré poisťovacie subjekty sa nová informačná povinnosť vzťahuje. Odôvodnenie: Nová informačná povinnosť je zaradená do § 70 ods. 1 zákona o poisťovníctve. Toto ustanovenie ale ukladá povinnosť len poisťovni a pobočke zahraničnej poisťovne, no opomína „poisťovne z iného členského štátu“. Napriek tomu sa však tento subjekt (poisťovňa z iného členského štátu) uvádza vo vzorových formulároch, ktoré sú prílohou k návrhu zákona. Navrhujeme, aby sa tento rozpor odstránil a boli jasne vymedzené poisťovacie subjekty, ktorým má byť uložená navrhovaná informačná povinnosť. 	Z	A		
RÚZSR	13. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 3
Je nevyhnutné upraviť tak, aby bol jednoznačne upravený postup pre určenie minimálnej výšky odkupnej hodnoty. Odôvodnenie: Z návrhu nie je zrejmé, aký je správny postup pri určení minimálnej výšky odkupnej hodnoty – je to 70 % (resp. 85 % resp. 95 %) z rozdielu medzi zaplateným poistným v príslušnom roku a poistným za krytie rizika alebo sa najprv vypočíta 70 % (85 % /95 %) zo zaplateného poistného v príslušnom roku a až výsledná hodnota sa poníži o poistné za krytie rizika? 	Z	N	Predkladateľ navrhuje riešiť metodickým usmerním.	
RÚZSR	8. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 1, písmeno a), b), c)
Návrh je nevykonateľný, pretože nie je zrejmý zámer predkladateľa - preto je nevyhnutná úprava textu podľa toho, čo chcel navrhovateľ dosiahnuť : a. treba vyjasniť ako vypočítať „x% zaplateného poistného“ a b. ako definovať pojem „poplatok na krytie rizika“. Odôvodnenie: Výpočet sumy“ zaplateného poistného ktoré má poisťovňa investovať“ má viacero legitímnych možností : - od sumy zaplateného poistného sa môžu najprv odpočítať poplatky na krytie rizika, potom vypočítať príslušné % výslednú sumu „investovať“ - najprv sa vypočítať príslušné % a až potom sa odpočíta poplatok na krytie rizika Poplatok za krytie rizika s ohľadom na charakter produktu nemusí byť v čase zaplatenia poistného jasný - poisťovňa nemusí vedieť aká časť poistného sa spotrebuje na krytie rizika, lebo to závisí od pohybu cien podielov príslušného fondu. Je možné „investovať“ celé poistné (100%), čím je splnená požiadavka investovať najmenej uvedené %, a následne poplatky a rizikové poistné uhrádzať znižovaním hodnoty účtu klienta V prípade poistenia spojeného s investičnými fondami je v poistnom zahrnutá aj investičná aj riziková zložka poistného. Vzhľadom na to, že výška poistného za rizikovú zložku produktu závisí zvyčajne od hodnoty podielov daného fondu, nie je možné ju vyčísliť pred obstaraním podielov. Napríklad klient uzatvorí poistenie spojené s investičnými fondami ktoré obsahuje aj poistenie na riziko smrti s poistnou sumou 10 000 Eur na 10 rokov a zaplatí jednorazové poistné 6000 Eur. Podľa súčasných pravidiel poisťovňa obstará podiely fondu napr. v hodnote 5500 Eur (500 Eur sú zmluvne dohodnuté poplatky). Následne každý mesiac poisťovňa porovnáva hodnotu podielov s poistnou sumou a z rozdielu, ktorý predstavuje výšku rizika, ktoré kryje riziková zložka poistenia, vypočíta rizikovú zložku poistného za daný mesiac a o túto sumu zníži hodnotu investície v mene klienta (napr. predá podiely v tejto výške). Ak hodnota podielov stúpa, poisťovňa kryje nižšie riziko, riziková zložka poistného je nižšia. Naopak, ak hodnota podielov klesá, poisťovňa kryje vyššie riziko a riziková zložka poistného je vyššia. Nie je možné na začiatku poistenia stanoviť v takomto prípade celkovú výšku rizikovej zložky poistného. 	Z	N	Predkladateľ považuje za dostačujúce metodické usmernenie.	
RÚZSR	14. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 3
Návrh by mal obsahovať aj novelu § 804 Občianskeho zákonníka . Odôvodnenie § 804 Občianskeho zákonníka hovorí, že Poistné podmienky pre poistenie osôb určujú, v ktorých prípadoch je poistiteľ povinný vyplatiť pri zániku poistenia odbytné, kedy poistenie nezanikne pre neplatenie poistného a na ktoré prípady sa nevzťahuje ustanovenie § 803 ods. 2 o vrátení poistného . Ak navrhovateľ chce toto právo poisťovniam odňať a výšku odkupnej hodnoty chce určovať iným zákonom, mal by tak urobiť zmenou OZ. 	Z	N	Návrh zákona nevstupuje do vzťahov upravených Občianskym zákonníkom. Určuje v akej výške má byť odkupná hodnote vyplatená klientovi.	
RÚZSR	9. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 1, písmeno a), b), c)
Navrhujeme vložiť za slová „poplatky na krytie rizika“ slová „ a administratívne poplatky súvisiace s vedením klientskeho účtu a poplatky súvisiace s investovaním do podielového fondu „ Odôvodnenie: V pôvodnom návrhu sa uvádza minimálna hodnota poistného, ktorú bude musieť poisťovňa „investovať“, pričom ako základ pre výpočet je poistné ponížené o poplatky za krytie rizika. Avšak poisťovňa (nakoľko ide o produkty spojené s investičnými fondami) znáša rovnako ako banka a investičné spoločnosti aj administratívne náklady spojené s vedením klientskeho účtu. S investovaním do podielových fondov môžu byť spojené aj vstupné poplatky, ktoré sa platia správcovi podielového fondu. Tieto poplatky sa môžu v čase meniť a mal by ich znášať klient, ktorý sa rozhodol zakúpiť poistný produkt spojený s takýmto fondom (rovnako, ako by ich znášal pri priamej investícii do fondu). 	Z	N	Všetky náklady musia byť pokryté v zákonom stanovených limitoch.	
RÚZSR	4. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 1 a odsek 3
Navrhujeme znížiť stanovené % zaplateného poistného a limitovať to iba na prvých 5 rokov, tak aby pokrývali reálne náklady poisťovne Odôvodnenie: Navrhované % pri zmluvách s nižším poistným nepokrývajú náklady ani na správu počas jej platnosti. Uvedené % nemôže byť používané na reguláciu výšky provízii ak predkladateľ chce v súlade s dôvodovou správou regulovať výšku provízii musí tak urobiť priamo. 	Z	ČA	Navrhovaná pripomienka k stanoveným limitom bola čiastočne akceptovaná ich znížením.	
RÚZSR	2. Všeobecná pripomienka k návrhu ako celku
Navrhujeme absolvovať riadne a neskrátené medzirezortné pripomienkové konanie. Takto zásadná a systematická zmena legislatívy bola predložená bez náležitých analýz a dopadových štúdií. MPK bolo realizované v skrátenej lehote, čo považujeme za mimoriadne negatívny prístup zákonodarcu k podstatnému legislatívnemu procesu, o to viac, že na skrátenie pripomienkového konania neexistuje relevantný dôvod v zmysle Legislatívnych pravidiel vlády. 	O	N	Skrátené pripomienkové konanie odôvodňujeme dodržaním termínu z Plánu legislatívnych úloh vlády SR predložiť návrh zákona na rokovanie vlády SR v mesiaci apríl 2018.	
RÚZSR	12. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 3
Navrhujeme na konci textu vypustiť bodku a s platnosťou pre písmena a), b), c) doplniť slová: „zníženú o administratívny poplatok spojený s predčasným ukončením poistenia.“ Odôvodnenie: Zmluvná pokuta za predčasné jednostranné ukončenie kontraktu je bežnou súčasťou slovenského práva. Pri dlhodobých poistných zmluvách musí poisťovňa investovať do dlhodobých aktív. Pri predčasnom ukončení poistnej zmluvy zo strany klienta pôvodne uzatvorenej na dlhé obdobie (20-30 rokov) poisťovne môžu poisťovni vzniknúť náklady, spojené s predčasným odpredajom aktív, ktoré musí mať možnosť preniesť na klienta. Ak by poisťovňa uzatvorila v banke termínovaný vklad, z ktorého výnosov bola schopná vyplácať určité zhodnotenie klientovi, pri jeho predčasnom ukončení z dôvodu predčasného ukončenia poistnej zmluvy si banka voči poisťovni uplatní sankciu, ktorú poisťovňa musí mať možnosť preniesť na klienta. 	Z	N	Administratívne poplatky sú zahrnuté v celkových nákladov poisťovne.	
RÚZSR	17. Zásadná pripomienka k čl. IV ako celku
Navrhujeme neregulovať provízie pri sprostredkovaní spotrebiteľských úverov; a teda navrhujeme vypustiť Čl. IV úplne. Obmedzenie maximálnej výšky provízií spotrebiteľských úverov, vzhľadom na ich malú výšku, a teda aj veľmi nízku prípadnú províziu a navyše jej povinným rozdelením na 3 časti, pôsobí na trh veľmi demotivujúco (ani 3 ročná výnimka pre novozapísaného finančného agenta nepomôže). Sprostredkovanie spotrebiteľských úverov a iných úverov nepredstavuje, ani z hľadiska podielu tohto predajného kanálu oproti iným spôsobom, ani z hľadiska reálnej hodnoty provízie, segment trhu, ktorý by bolo potrebné regulovať. Vzhľadom na rôzne druhy a spôsoby predaja spotrebiteľských a iných úverov by zároveň ich reguláciou mohli byť vyvolané iné súvisiace a nežiaduce dôsledky. Toto nastavenie teda v konečnom dôsledku môže spôsobiť obmedzenie dostupnosti tých typov úverov pre klientov, ktoré boli dosiahnuteľné len prostredníctvom finančných sprostredkovateľov.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
RÚZSR	22. Zásadná pripomienka k čl. V bod 4
Navrhujeme nestanoviť maximálnu výšku provízie vo výške 1,5 % zo sumy sprostredkovaného úveru na bývanie (bez limitu), pokiaľ bude predkladateľ trvať napriek všetkému na stanovení limitu navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Návrh novely zákona o úveroch na bývanie výrazne obmedzuje činnosť finančných agentov, ktorých hlavným zdrojom príjmu je odmena za sprostredkovanie hradená samotnými veriteľmi, nie spotrebiteľmi. Aj niektoré úvery na bývanie sú poskytované v nízkych hodnotách (do 20 tis. Eur). Preto navrhované pravidlá v podobe stanovenia max. hodnoty provízie ako 1,5 % z poskytovaného úveru a jej rozloženia na 3 rovnaké splátky počas 3 rokov, budú mať neúmerne limitujúce, ba priam deštruktívne následky na finančných agentov a kvalitu poskytovania ich služieb. Pokiaľ by mal byť limit predsa len stanovený navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Pokiaľ bude limit stanovený, navrhujeme ho naviazať na sumu poskytnutého úveru, nakoľko suma sprostredkovaného úveru môže byť upravená; suma poskytnutého úveru je v praxi objektívnejším kritériom. 	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
RÚZSR	21. Zásadná pripomienka k čl. IV bod 4
Navrhujeme nestanoviť rozloženie vyplácanej provízie za sprostredkovanie úveru na bývanie na 3 rovnaké splátky počas obdobia 3 rokov (bez limitácie vyplácania provízií), pokiaľ bude predkladateľ trvať napriek všetkému na úprave podmienok vyplácania provízií navrhujeme ponechať úpravu storno pravidiel na dohode finančného agenta a veriteľa. Rozdelenie odmeny na 3 roky pri úveroch na bývanie, negatívne ovplyvní vyššie popísaný negatívny vplyv a výrazne naruší cash-flow finančného agenta. Pokiaľ zákonodarca trvá na zavedení podmienok vyplácanie odmeny navrhujeme zaviesť povinné storno provízie (clawback) za obdobie minimálne 3 rokov až 5 rokov odo dňa vzniku nároku na odmenu (podľa rozhodnutia poskytovateľa fin. služieb), a to rovnomerným rozdelením v ročných intervaloch. Clawback je funkčným mechanizmom v súčasnosti používaným v praxi, ktorý zohľadňuje požiadavky kladené veriteľmi na finančných agentov v prípade porušenia trvania zmluvných podmienok v súlade s princípom „platím za to, čo dostávam“ berúc do úvahy dobu trvania sprostredkovaného kontraktu a sumu základu pre výpočet odmeny. Povinné rozloženie vyplácania odmeny, by podľa nášho názoru mohlo spôsobiť zhoršenie odmeňovania finančných agentov, ktorého dôsledkom by mohlo byť zníženie kvality a dostupnosti finančných služieb pre spotrebiteľa. Clawback umožňuje vyplatenie odmeny na začiatku, čím by oproti návrhu nedošlo k šokovému zásahu so súčasného fungovania sprostredkovania. Banky majú záujem na dlhodobej a korektnej spolupráci s finančnými agentami, ktorí klientom poskytujú svoje služby, nielen pri uzatváraní úverových vzťahov, ale aj počas trvania zmluvného vzťahu; avšak rozumejú aj požiadavke potreby vynaloženia väčších nákladov pri uzatváraní úverových vzťahov ako v ďalších obdobiach trvania vzťahu. Konkrétne podmienky uplatňovania tohto inštitútu navrhujeme ponechať na poskytovateľoch finančných služieb podľa ich potrieb a podľa konkrétnych podmienok s tým ktorým sprostredkovateľom, zákonom navrhujeme ustanoviť len minimálne základné princípy platné a záväzné rovnako pre celý trh. 	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
RÚZSR	23. Zásadná pripomienka k čl. V., bod 4 a 6 
Navrhujeme nezavádzať nové ďalšie formuláre o výške provízie. V prípade úveru na bývanie túto informáciu má klient v ESIS. Pri spotrebiteľských úveroch mu FA poskytne údaj na požiadanie v súlade so z 186/2009 Z.z.. Navrhujeme nezavádzať pre administratívnu náročnosť pre veriteľa aj klienta ďalšie nadbytočné formuláre k úverom na bývanie s údajom o výške provízie, nakoľko tento údaj je vedený v ESIS. Naviac navrhované formuláre neinformujú klienta komplexne, je v nich síce uvedená celá výška odmeny, ale nie je uvedené, že ju agent dostane postupne a v prípade predčasného splatenia úveru na zvyšnú časť provízie nárok odpadá. 	Z	N	Príloha má za cieľ zaviesť jasné a prehľadné pravidlá odmeňovania, čo sa má dosiahnuť medzi iným, aj poskytovaním informačnej tabuľky obsahujúcej poskytovateľa spotrebiteľského úveru, resp. úveru na bývanie, ako aj výšku odmeny finančného agenta. Predkladateľ pripomienku neakceptuje. Pripomienkujúci subjekt na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
RÚZSR	24. Zásadná pripomienka k čl. VI
Navrhujeme posunúť účinnosť zákona na 1.1.2021. Hlavne z praktických dôvodov, aby sa umožnila realizácia takejto novely, ktorá zásadným spôsobom vstupuje do zmluvných vzťahov finančná inštitúcia/VFA, resp. SFA/PFA a pre novelu bude potrebná aj rozsiahla úprava a nové nastavenie IT systémov a interných predpisov. Z vyššie uvedených dôvodov je potrebné aby novela začala platiť od začiatku kalendárneho roka. Navrhujeme zmeniť účinnosť novely zákona na 1.1.2021.	Z	N	Navrhovaná pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
RÚZSR	16. Zásadná pripomienka k čl. I., - vloženie nového novelizačného bodu
Navrhujeme vložiť nový bod , ktorý znie „4. Za §205 sa vkladá §205a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 205a Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1.januára 2021 Ustanovenie § 70 ods. 1 písm. e) a § 70a sa použijú na poistné zmluvy uzatvorené po 31.12.2020.“. Odôvodnenie: Nakoľko je Návrh v predloženej podobe v rozpore so zákazom retroaktivity navrhujeme, aby sa vzťahoval až na poistné zmluvy uzatvorené po dátume jeho účinnosti. Zároveň poukazujeme na to, že pri poistných zmluvách dojednaných pred dátumom účinnosti navrhovaného zákona a ich kalkulácie, nie je možné vyplácať odkupné hodnoty v navrhovaných hodnotách. Išlo by o zásadnú zmenu podmienok zmluvného vzťahu medzi klientom a poisťovňou. Retroaktívne aplikovanie pravidiel pre výpočet odkupnej hodnoty by spôsobilo okamžité významné zníženie solventnosti a v niektorých prípadoch aj insolventnosť niektorých poisťovní. Zmena dátumu účinnosti Návrhu zákona je odôvodnená v pripomienke 22. 	Z	ČA	Prechodné ustanovenie bolo doplnené do návrhu zákona, v iných lehotách.	
RÚZSR	18. Zásadná pripomienka k čl. IV bod 2 a čl. V bod 4 - § 4 a § 26b
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka na vypustenie čl. IV v celku, alternatívne navrhujeme stanoviť minimálny limit výšky vyplácanej (celkovej) provízie - minimálny hranicu. Spotrebiteľské úvery a niektoré úvery na bývanie sú poskytované v nízkych hodnotách (v porovnaní voči úverom na bývanie na získanie nehnuteľnosti), spravidla do 20 tis. Eur. Navrhovaný strop provízie vo väčšine prípadov nepokryje ani náklady finančného agenta. Finančný agent bude tak nútený dosahovať vyššiu produkciu alebo umelo presmeruje svoju činnosť na iný typ finančného produktu, aby vyrovnal stratu z príjmu, čo bude mať v konečnom dôsledku negatívny efekt na klienta. Navrhujeme preto stanoviť pre spotrebiteľské úvery aj úvery na bývanie minimálnu výšku celkovej vyplácanej provízie, pod sumu ktorej by sa neaplikovali žiadne pravidlá ani limity. Pokiaľ by teda mala byť vyplatená finančnému agentovi odmena nepresahujúca určitú zákonom stanovenú sumu, táto môže byť vyplatená bez akýchkoľvek dodatočných podmienok. 	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Znenie článku V. ostáva rovnaké. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
RÚZSR	19. Zásadná pripomienka čl. IV bod 2 – v časti § 4 ods. 9
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka na vypustenie čl. IV v celku, navrhujeme nestanoviť maximálnu výšku provízie vo výške 1,5 % zo sumy sprostredkovaného spotrebiteľského úveru (bez limitu), pokiaľ bude predkladateľ trvať napriek všetkému na stanovení limitu navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Návrh novely zákona o spotrebiteľských úveroch výrazne obmedzuje činnosť finančných agentov, ktorých hlavným zdrojom príjmu je odmena za sprostredkovanie hradená samotnými veriteľmi, nie spotrebiteľmi. Spotrebiteľské úvery sú poskytované v nízkych hodnotách ( v porovnaní voči úverom na bývanie), spravidla do 20 tis. Eur. Preto navrhované pravidlá v podobe stanovenia max. hodnoty provízie ako 1,5 % z poskytovaného úveru a jej rozloženia na 3 rovnaké splátky počas 3 rokov, budú mať neúmerne limitujúce, ba priam deštruktívne následky na finančných agentov a kvalitu poskytovania ich služieb. Pokiaľ by mal byť limit predsa len stanovený navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Navrhovaný strop provízie vo väčšine prípadov nepokryje ani náklady finančného agenta. Finančný agent bude tak nútený dosahovať vyššiu produkciu alebo umelo presmeruje svoju činnosť na iný typ finančného produktu, aby vyrovnal stratu z príjmu, čo bude mať v konečnom dôsledku negatívny efekt na klienta. Pokiaľ bude limit stanovený, navrhujeme ho naviazať na sumu poskytnutého úveru, nakoľko suma sprostredkovaného úveru môže byť upravená; suma poskytnutého úveru je v praxi objektívnejším kritériom. 	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
RÚZSR	20. Zásadná pripomienka k čl. IV bod 3 a 6 
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka na vypustenie čl. IV v celku, navrhujeme nestanoviť povinnosť zverejňovať výšku provízie pre spotrebiteľské úvery. Banky ako aj iné subjekty na finančnom trhu, najmä sprostredkovatelia už viac krát odmietli povinné automatické zverejňovanie výšky provízie. Naposledy banky a ostatní pripomienkujúci uspeli pri vyňatí tejto povinnosti z návrhu poslednej novely Zákona č. 129/2010 Z.z. o finan. sprostredkovaní a finan. poradenstve, ktorou sa transponovala smernica IDD. Zverejnenie výšky provízie je pre klienta irelevantným údajom, ktorý nepotrebuje pre svoje rozhodovanie sa alebo porovnanie parametrov viacerých ponúk. Naopak v praxi takéto odhaľovanie štruktúry, resp. výšky provízií spôsobuje značné obchodné a motivačné problémy subjektov vykonávajúcich sprostredkovanie. Tieto zákonodarne snahy idú nad rámec EU požiadaviek podľa príslušných smerníc a sú v príkrom rozpore s trhovo orientovaným ekonomickým prostredím. Navyše je vždy otázne, koho provízia sa má v takomto oznámení objaviť - samostatného finančného agenta alebo podriadeného finančného agenta? A zároveň pripomíname osobu zamestnanca finančného agenta, ktorý reálne dojedná sprostredkovanie (uzavretie zmluvy), pričom jeho táto provízia nemotivuje, nakoľko jeho motivácia , resp. odmeňovanie je iné.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Príloha má za cieľ zaviesť jasné a prehľadné pravidlá odmeňovania, čo sa má dosiahnuť medzi iným, aj poskytovaním informačnej tabuľky obsahujúcej poskytovateľa spotrebiteľského úveru, resp. úveru na bývanie, ako aj výšku odmeny finančného agenta. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
RÚZSR	15. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 3
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť, alebo ak to nie je akceptovateľné upraviť v zmysle odôvodnenia. Odôvodnenie: Navrhujeme nezavádzať novú informačnú povinnosť, ktorou je oznámenie potenciálnemu klientovi informácie o poistnom a jeho jednotlivých zložkách. Znenie formulárov je sčasti nevykonateľné (predpokladá totiž, že finančný agent bude mať k dispozícii takéto informácie) a v predkladanom znení aj neefektívne (aj po predložení tohto dokumentu a po uzatvorení poistnej zmluvy môže dôjsť k následným úpravám poistnej zmluvy v súvislosti s finančným a zdravotným underwritingom s dopadom na poistné). Potenciálny klient by tak dostal len informácie o predpokladaných, nie skutočných nákladoch. Textácia vo formulároch by mala obsahovať informáciu, že predkladané informácie sú len predpokladom a vychádzajú z parametrov zmluvy uvedených pri jej zjednávaní (t.j. pri rokovaní so sprostredkovateľom/zamestnancom poisťovne). Reálne hodnoty sa môžu líšiť v závislosti od zmeny, ku ktorej môže dôjsť v dôsledku finančného / zdravotného underwritingu alebo inej zmeny. Oba formuláre uvádzajú, že informácie predkladá „sprostredkovateľ“. Podľa navrhovaného znenia ale touto povinnosťou nie sú dotknutí len sprostredkovatelia, ale aj poisťovne. A teda pre prípady, kedy je poistná zmluva uzatvorená prostredníctvom zamestnanca poisťovne, by mal znieť posledný riadok nie „Podpis sprostredkovateľa“, ale napr. „Podpis sprostredkovateľa / zamestnanca poisťovne“. Nie je zrejmé, čo zákonodarca rozumie pod pojmami rezervotvorné poistenie a nerezervotvorné poistenie (platná legislatíva nepozná tieto pojmy). Rezervy sa tvoria napr. aj na poistenie čistej smrti, pri ktorej ale nevzniká nárok na odkupnú hodnotu. Pre poistenia spojené s investičnými fondami nie je možné vopred stanoviť hodnotu položky „ z toho sa odpočíta na krytie rizík (smrť, úraz, choroba a podobne)“, pretože jej výška závisí od pohybu kurzov podielov počas trvania zmluvy. Ak by sa aj upravil text, aby napr. „za predpokladu, že sa kurz podielov počas trvania zmluvy nezmení, z toho sa odpočíta na krytie rizík (smrť, úraz, choroba a podobne)“, informácia, ktorú by klient dostal by bola zmätočná, pretože ak by kurz podielov počas trvania zmluvy bol nižší ako v čase ich obstarania, suma určená na krytie rizík by bola vyššia. Oproti údajom vo formulári by klient v skutočnosti dostal nižšie plnenie aj z dôvodu nižšieho kurzu podielov aj z dôvodu vyššej sumy spotrebovanej na krytie rizík. Ak predkladateľ neakceptuje vypustenie prílohy, tak: v oboch vzoroch navrhujeme : - doplnenie dátumu podpisu klienta a finančného sprostredkovateľa. k Vzoru informácie k rezervotvornému poisteniu: - V riadku 2.,3.,4. navrhujeme vynechať slovné spojenie „sa odpočíta“. - V riadku 5. navrhujeme nahradiť slovné spojenie „sa použije“ výrazom „určené“. - Nie je jasné, čo sa má pod pojmom „investovanie“ uviesť v 5. riadku pri tradičných produktoch. § 64 zákona č. 39/2015 Z.z. o poisťovníctve hovorí o investovaní aktív, nie o investovaní poistného. - Nie je zrejmé, ako postupovať, ak je dojednaná indexácia poistného. Indexuje sa podľa skutočnej inflácie, takže hodnoty v tabuľke sa nedajú vopred vyčísliť. - Navrhujeme, aby bol odstránený posledný riadok tabuľky informujúci o sume, na ktorú vznikne klientovi nárok po skončení poistnej doby pri 0 zhodnotení. Obdobnú informáciu poskytuje poisťovňa podľa § 792a ods. 5 Občianskeho zákonníka. Pokiaľ je úmyslom zákonodarcu potenciálneho klienta informovať o nulovom zhodnotení jeho investície, navrhujeme, aby bol novelizovaný § 792a ods. 5 Občianskeho zákonníka a aby jedna z 3 použitých modelácií bola povinne s nulovým zhodnotením. - Časť s podpisom sprostredkovateľa na „Potvrdzujem, že som sa s týmito informáciami klienta oboznámil(a).“ je zbytočná, keďže klient potvrdzuje, že bol oboznámený. - Pri investičnom životnom poistení nie je možné pri uzavretí poistnej zmluvy informovať klienta, koľko zo zaplateného poistného sa použije na krytie rizika, nakoľko uvedené spravidla závisí od vývoja (výkonnosti) fondu, do ktorého bolo poistné investované. - Rozdelenie poistného na časti koľko ide na krytie rizika, koľko ide na úhradu nákladov a koľko sa použije na investovanie sa má vypočítať pri 0 % zhodnotení? Pri zmiešanom poistení čo presne sa rozumie pod pojmom „časť určená na krytie rizika“ - je to riziková časť poistného? - V prípade investičného životného poistenie uvedený formulár pre rezervotvorné poistenie hovorí o tom, že všetky poplatky sa majú uhradiť priamo z poistného a zvyšné poistné (po uhradení poplatkov) sa investuje? Pripomienky k Vzoru informácie k nerezervotvornému poisteniu: - Podľa prílohy k nerezervotvornému poisteniu má potenciálny klient obdržať informáciu o jednotlivých zložkách poistného vo vzťahu k ročnému poistnému. Niektoré pripoistenia sa ale uzatvárajú s rastúcim poistným, t.j. každý poistný rok sa sadzba poistného zvýši o dohodnutú sumu. Navrhovaný vzor však nezohľadňuje tieto pripoistenia a nestanovuje ktorý poistný rok má byť potenciálnemu klientovi oznámený (predpokladáme preto, že prvý rok). Takisto z návrhu nevyplýva, že tabuľku s nákladmi by mal potenciálny klient obdržať za každý poistný rok. Avšak bez súhrnnej informácie (za celú predpokladanú dobu trvania poistenia) sa podľa nášho názoru javí poskytnutie údajov v stávajúcom znení za neefektívny nástroj na dosiahnutie zamýšľaného cieľa. - Nie je jasné, čo sa myslí pod pojmom „nerezervotvorné poistenie“ - Pravdepodobne poistenia, pri ktorých nevzniká nárok na odkupnú hodnotu? - Je potrebné lepšie zadefinovať, ako postupovať v prípade: • Ak sa jedná o životné poistenie a pripoistenia bez nároku na odkupnú hodnotu, zmluvy uzatvárané na desiatky rokov; • Ak sa jedná o neživotné zmluvy kratšie ako jeden rok. - V riadku 2., 3., 4. Navrhujeme vynechať slovné spojenie „sa odpočíta“.Časť s podpisom sprostredkovateľa na „Potvrdzujem, že som sa s týmito informáciami klienta oboznámil(a).“ je zbytočná, keďže klient potvrdzuje, že bol oboznámený. 	Z	N	V prípade potreby predkladateľ považuje za dostačujúce metodické usmernenie k informačným formulárom.	
RÚZSR	3. Zásadná pripomienka k čl. I bod 2
RÚZ navrhuje vypustiť čl. I. V prípade neakceptovania našej pripomienky k uvedenému ustanovenie uplatňujeme ďalšie pripomienky uvedené nižšie. Odôvodnenie: Návrh spôsobuje nerovnosť na finančnom trhu – aj keď na prvý pohľad vyzerá, že klientovi poisťovne zabezpečí akúsi rovnosť pri nakladaní s jeho „investíciou“ na finančnom trhu. Prakticky sa vzbudzuje u klienta dojem, že je jedno kam peniaze „vloží“ (či do poisťovne alebo do banky), vždy má pri predčasnom ukončení zmluvy takmer rovnaké práva. Poistenie však nie je sporenie a poisťovňa nie je banka. Banka obchoduje s peniazmi a poisťovňa obchoduje s rizikom. Preto nemožno mať od produktov týchto inštitúcií rovnaké očakávania. Odkupná hodnota nie je v slovenskej legislatíve definovaná, dokonca jednotlivé právne predpisy na to používajú rôzne výrazy. Občiansky zákonník používa pojem odbytné aj odkupná hodnota a v starších verziách tohto zákona je možné nájsť aj pojem „odbavné“. Podľa zásad poistnej matematiky sa odkupnou hodnotou rozumie suma, ktorú poisťovňa vyplatí pri predčasnom zániku poistenia, a to v prípadoch a za podmienok bližšie stanovených poistnými podmienkami poisťovne. Životné poistenie je historicky považované za súkromný doplnok systému sociálneho zabezpečenia, ktorý bol v minulosti štátom podporovaný aj legislatívne v Občianskom zákonníku a vykonávacích predpisoch tak, aby poistenie trvalo dohodnutý čas. Štát poisteného aj „sankcionoval“ za predčasné ukončenie zmluvy tým, že klient nemal v prvých dvoch rokoch nárok na vyplatenie žiadnej odkupnej hodnoty. Takéto pravidlá platili až do roku 1991, odkedy už podľa Občianskeho zákonníka nie štát, ale každá poisťovňa určuje v zmysle ustanovení vo svojich poistných podmienkach pre poistenie osôb, v ktorých prípadoch je poistiteľ povinný vyplatiť pri zániku poistenia odbytné. Výhodnosť alebo nevýhodnosť týchto podmienok môžu logicky tvoriť jednu z konkurenčných výhod pre daný produkt. Predložený návrh znamená popretie tohto princípu. Návrh fakticky reguluje cenu produktu, čo je samo osebe neprípustné. Je však aj diskriminačné a neakceptovateľné z hľadiska pravidiel hospodárskej súťaže, pretože je určené výslovne iba na jeden z mnohých komerčných investičných produktov na trhu. Považujeme za strategickú chybu štátu, ak v období, keď rezonuje finančná nedostatočnosť zdrojov v štátnom dôchodkovom systéme tieto navrhované pravidlá pre stanovenie odkupnej hodnoty nijako nemotivujú klienta k udržaniu poistenia, umožňujúceho zabezpečenie na starobu, ale naopak, podporujú ho pri jeho rušení. Návrh tak neprimeraným spôsobom vstupuj nielen do poisťovacej činnosti ale tiež záväzkového vzťahu medzi poisťovňou a klientom, keď reguluje všetky náklady poisťovateľa a znamená tak plnú reguláciu ceny produktu. Návrh zákona porušuje zákaz retroaktivity Aj keď to z návrhu nie je na prvý pohľad zrejmé, predpokladáme, že má platiť iba pre nové zmluvy. Pre tieto by to však znamenalo, že limitované náklady poisťovne na zmluvu a povinnosť vyplácať odkupnú hodnotu v navrhovanej výške povedie k zvýšeniu minimálneho poistného. Z tohto dôvodu sa stanú určité produkty pre nízkopríjmové skupiny obyvateľstva nedostupné. Ak by návrh mal platiť aj na „staré“ zmluvy, tak by išlo o retroaktivitu s katastrofálnym dopadom na poisťovne. Museli by totiž vyplácať odkupnú hodnotu v podstatne vyššej sume, než mali zakalkulované v cene produktu. Paradoxne by mohla byť odkupná hodnota vyššia než zmluvne dohodnuté poistné plnenie. Poisťovne by tak mohli iba s ťažkosťami splniť podmienky pre vykazovanie solventnosti podľa smernice Solventnosť II, čo by mohlo mať za následky sankcie zo strany NBS a v krajnom príde by to mohlo viesť až ku krachu niektorých poisťovní. Návrh nerešpektuje základné ústavné princípy právneho štátu, a to najmä princíp právnej istoty a princíp istoty legitímnych očakávaní, ktorý je imanentnou súčasťou materiálneho právneho štátu. Rovnako je podľa nášho názoru v rozpore s ústavným princípom proporcionality, t.j. primeranosti medzi ochranou poistníkov a finančnou stabilitou poisťovateľov, nakoľko svojou úpravou zasahuje do danej oblasti vo väčšom rozsahu, ako je nevyhnutné. Podľa konštantnej judikatúry Ústavného súdu SR je jedným zo základných princípov materiálneho právneho štátu princíp právnej istoty, podľa ktorého ten, kto konal, resp. postupoval na základe dôvery v platný a účinný právny predpis, nemôže byť vo svojej dôvere sklamaný (nález Ústavného súdu SR sp.zn. PL. ÚS 36/95 zo dňa 3. 4. 1996). Dôsledkom princípu právnej istoty je princíp ochrany legitímnych očakávaní. Ústavný súd SR vo svojej konštantnej judikatúre považuje zásadu ochrany legitímnych očakávaní za jeden zo základných princípov právneho štátu (m. m. II. ÚS 48/97, PL. ÚS 37/99, PL. ÚS 49/03, PL. ÚS 25/00, PL. ÚS 1/04, PL. ÚS 6/04 PL. ÚS 12/05). Je teda povinnosťou zákonodarcu, aby pri prijímaní novelizácií existujúcich právnych predpisov rešpektoval skutočnosť, že účastníci právnych vzťahov sa spoliehajú na pravidlá, za akých do právneho vzťahu vstupovali, preto je náhly zásah zákonodarcu do týchto pravidiel, s ktorým účastníci nepočítali, nežiaduci z hľadiska ochrany nadobudnutých práv. Návrh vedie k ohrozeniu tvorby technických rezerv poisťovňami vo vzťahu k poistným zmluvám uzatvoreným pred účinnosťou kvôli zavedeniu nového spôsobu výpočtu odkupnej hodnoty a pravidiel investovania . Návrh neberie do úvahy, že vo vzťahu k týmto poistným zmluvám už poisťovne dohodli určitú výšku odmeny sprostredkovateľom poistenia, pričom túto odmenu už zakalkulovali do spôsobu výpočtu odkupnej hodnoty. Návrh zakladá porušovanie hospodárskej súťaže – regulácia ceny produktu len na jeden z mnohých komerčných investičných produktov na trhu, je z hľadiska pravidiel vytvárania rovnakých podmienok pre konkurenčnú súťaž diskriminačné a neakceptovateľné. Nie je možné v trhovom prostredí pre jeden produkt limitovať tvorcu (poisťovňu) v celkových nákladoch (v prvom roku 30%, v druhom 15% a v ostatných 5%) a konkurenčné subjekty ponúkajúce obdobné produkty ponechať bez regulácie. Návrh je v rozpore s legislatívnymi pravidlami - používa nové, dosiaľ v právnej úprave nepoužívané pojmy: rezervotvorné a nerezervotvorné poistenie, časová hodnota investovaného poistného a pod. Uvedené pojmy sú absolútne nejasné a a teda v právnom predpise nepoužiteľné bez ich definovania. Návrh zavádza ďalší informačný formulár pre klienta, ktorý je sám osebe nejasný ( používa nejasný slovník) a je tiež nekompatibilný s PRIIPs a formulárom podľa ZoP. Formulár sa nevyrovnal ani so správnym informovaním klienta napr. v prípade indexácie. 	Z	N	V pripomienke absentuje návrh na úpravu.	
RÚZSR	10. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 2, v časti §70a odsek 2
Uvedené ustanovenie navrhujeme vypustiť V prípade, že navrhovateľ neakceptuje vypustenie ods. 2) navrhujeme alternatívne na konci doplniť slová: „zníženú o administratívny poplatok spojený s predčasným ukončením poistenia.“ Odôvodnenie: Vzhľadom na vážne nedostatky navrhovanej právnej úpravy navrhujeme vypustiť odsek 2. Za dostatočnú ochranu spotrebiteľa považujeme odsek 1 keďže zákonodarca nemá zámer regulovať výšku odplaty sprostredkovateľom priamo zákonom. Alternatívne: Zmluvná pokuta za predčasné jednostranné ukončenie kontraktu je bežnou súčasťou slovenského práva. Ani banka, ak sa termínovaný vklad uzatvorený na 5 rokov na žiadosť klient skončí po 2 rokoch nevypláca klientovi úroky vo výške 2/5 zo sumy, ktorú by vyplatila počas 5 rokov trvania vkladu. Pri predčasnom ukončení poistnej zmluvy zo strany klienta pôvodne uzatvorenej na dlhé obdobie (20-30 rokov) poisťovne môžu vzniknúť náklady, ktoré musí mať možnosť preniesť na klienta. 	Z	N	Administratívne poplatky sú zahrnuté v celkových nákladov poisťovne.	
SARM	k čl.II ods. 1 
navrhujeme ponechať číslo 60. Odôvodnenie: Lehotu považujeme v súčasnosti za dostatočnú dlhú 	Z	N	NBS mala pred 15.decembrom 2017 interným aktom riadenia stanovenú lehotu na vybavenie podania 60 pracovných dní, avšak v predmetných prípadoch sa ukázala ako nepostačujúca na riadne vybavenie týchto podaní. Z uvedených dôvodov sa lehota 60 kalendárnych dní predlžuje na 90 kalendárnych dní.	
SARM	k Čl. I bod 1 ( §70 ods. 1e) a bod. 3(PRÍLOHY)
Právnu úpravu navrhujeme nezavádzať. Odôvodnenie: Vytvoriť "Vzory jednotlivých formulárov" môžu jedine poisťovne, resp. pobočky, avšak distibútori poistenia v čase rokovania s klientom nemusia mať aktuálne presné informácie o jednotlivých zložkách poistného. Upozorňujeme aj na fakt, že nie je stále ukončené rozporové konania o zavedení dani z poistenia, ktorá by mala byť pre zvýšenie transparentnosti a prehľadnosti nákladov taktiež nedeliteľnou súčasťou informácie pre klienta. Zároveň upozorňujeme, že nie je jasné, či pre každú distribučnú cestu/kanál sa majú pripravovať príslušné Vzory.( v zmysle preambuly smernice IDD body 5,6,16) 	Z	N	Údaje, ktoré tvoria jednotlivé položky formulára, ktorými disponuje len poisťovňa poskytne finančnému agentovi poisťovňa, ktorý predmetný formulár vyplní a predloží ho klientovi.	
SARM	k Čl.II bod 5
Všeobecne: Na jednej strane chápeme, že hľadiska ECB sú požiadavky na odčlenenie finančného riadenia ag úlohy centrálnej banky pre menovú politiku a reguláciu trhu resp. vykonávaním Dohľadu, avšak navrhovaná právna úprava zavádza ďalšie náklady vo forme príspevkov , ktoré pre malých a stredných distribútorov budú predstavovať priveľkú zátaž. Radi by sme sa spýtali aj na transparentnosť hospodárenia NBS pre oblasť dohľadu, koľko sa plánuje vynaložiť na prevenciu (aj z pokút) vybraných od sprostredkovateľov a pod. Rozplyl variabilnej zložky od 0,001 po 0,5 % je netransparentne široký a považujeme ho za nesprávny. Navrhujeme, aby Variabilná zložka vyčíslovala náklad v absolútnej hodnote ( napr. 3 EURO / osobu pre každý sektor) a mala by zohľadňovať počty PFA, VFA vrátane ich zamestnancov, ktorých údaje sú zverejnené na portáli NBS 	Z	A		
SASP	K § 4 odsek 9 až 13 zákona č. 129.2010 Z.z. (Čl. VI) . K § 26b zákona č. 90.2016 Z.z. (Čl. V)
K § 4 odsek 9 až 13 zákona č. 129/2010 Z.z. (Čl. VI) K § 26b zákona č. 90/2016 Z.z. (Čl. V) Právnu úpravu navrhujeme nezavádzať v celom rozsahu. Zdôvodnenie: Nezaznamenali sme negatívny dopad na klientov resp. spotrebiteľov v súvislosti s ponúkanými úverovými produktmi. Na základe nám dostupných informácií sme nezaznamenali problémy naviazané na výkon činnosti sprostredkovania v oblasti úverov. Naopak, finanční agenti dosiahli pre tisícky klientov za posledné roky výrazné zlepšenie podmienok ich úverov v rámci refinancovania úverov alebo podmienok novo uzatvorených úverov. Pôsobenie finančných agentov v prospech klientov tak považujeme za protrhové. Zároveň sprostredkovanie pri úveroch predstavuje v zásade jednorazový úkon a nevidíme praktický dôvod na rozloženie odmeny na dlhšie časové obdobie. Takýto postup podľa nášho názoru nemá pri sprostredkovaní úverov reálne opodstatnenie, na rozdiel napr. od poistenia, pri ktorom prebieha aktualizácia poistenia na pravidelnej báze, v čase prebieha likvidácii poistných udalostí a pod. Čo sa týka celkovej zadĺženosti obyvateľov Slovenskej republiky a rizikami s tým spojenými, táto problematika nijako nesúvisí s výkonom finančného sprostredkovania a súvisiacim odmeňovaním finančných agentov. Dovoľujeme si upozorniť na to, že Národná banka Slovenska po dohode a diskusiách s jednotlivými finančnými inštitúciami pristúpila k čiastočnej regulácii poskytovania úverov, táto priebežne prebieha a rieši okrem iného aj väčšiu ochranu spotrebiteľa pri poskytovaní úverov. Dôvody regulácie tak považujeme z pohľadu ochrany klientov za nejasné, pričom navrhovaná regulácia môže vykazovať znaky ochrany finančných inštitúcií v obchodno - právnych vzťahoch vo vzťahu k finančným sprostredkovateľom ako slabším účastníkom týchto vzťahov. 	Z	N	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článkov IV a V, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Pri úveroch na bývanie navrhovaná úprava ostáva zachovaná.	
SASP	K § 70a zákona č. 186.2009 Z.z. (Čl. I) navrhujeme zmeniť nasledovne (za podmienky súhlasu poisťovní): 
§ 70a Pravidlá pre výpočet odkupnej hodnoty (1) Ak ide o poistenie spojené s investičnými fondmi uvedené v prílohe č. 1 časti B treťom bode, poisťovňa, poisťovňa z iného členského štátu a pobočka zahraničnej poisťovne je povinná investovať najmenej a) 40 % zaplateného poistného v prvom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika, b) 50 % zaplateného poistného v druhom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika, c) 60 % zaplateného poistného v treťom trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika. (2) Ak ide o poistenie spojené s investičnými fondmi uvedené v prílohe č. 1 časti B treťom bode a poistník ukončí poistnú zmluvu pred uplynutím poistnej doby prvé tri roky trvania poistnej zmluvy, poisťovňa, poisťovňa z iného členského štátu a pobočka zahraničnej poisťovne vyplatí poistníkovi odkupnú hodnotu minimálne vo výške časovej hodnoty investovaného poistného určeného podľa odseku 1 a výnosov z investovaného poistného. (3) Ak ide o poistenie, pri ktorom vzniká právo na odkupnú hodnotu iné ako uvedené v odseku 2 a poistník ukončí poistnú zmluvu pred uplynutím poistnej doby, poisťovňa, poisťovňa z iného členského štátu a pobočka zahraničnej poisťovne vyplatí poistníkovi odkupnú hodnotu minimálne vo výške súčtu a) 40 % zaplateného poistného v prvom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poistné na krytie rizika, b) 50 % zaplateného poistného v druhom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poistné na krytie rizika, c) 60 % zaplateného poistného v treťom trvania poistnej zmluvy zníženého o poistné na krytie rizika. Zdôvodnenie: V prvom rade navrhujeme regulovať odkupnú hodnotu len v prípade, ak poisťovne budú vedieť zabezpečiť, že tieto poistné produkty budú v podmienkach Slovenskej republiky naďalej prístupné. Odkupnú hodnotu pri poistení spojenom s investičnými fondmi alebo odkupnou hodnotou navrhujeme nastaviť tak, aby nastavenie odkupných hodnôt nebolo likvidačné pre distribučné kanály ponúkajúce tejto typ produktu resp. pre nastavenie týchto produktov zo strany poisťovní. Nastavenie limitov v zmysle navrhovaného znanie zákona predstavuje výrazný administratívny zásah. Podmienky produktu je potrebné nastaviť tak, aby predaj takýchto produktov v podmienkach Slovenskej republiky zostal zachovaný. Príliš tvrdá regulácia môže mať za následok až samotný zánik predaja niektorých typov produktov v podmienkach Slovenskej republiky, čo predpokla- dáme nie je zámerom sledovaným predkladanou reguláciou. Produkt tiež musí byť vyvážený tak, aby aj samotný klient znášal osobné dôsledky svojho nesprávneho rozhodovania. Ak si klient uzatvára poistenie na desiatky rokov, nie je možné očakávať, že benefity takéhoto finančného produktu budú zrejmé po pár mesiacoch. Navrhovaná striktná právna úprava môže opätovne štartovať prepoisťovanie, kde prvotný zámer Ministerstva financií bol práve boj proti tomuto negatívnemu javu. Navrhujeme nastavenie, ktoré primerane rozkladá riziká predčasného ukončenia poistnej zmluvy medzi poisťovne, klientov a aj finančných agentov. 	Z	ČA	Navrhovaná pripomienka k úprave limitov bola čiastočne akceptovaná ich znížením.	
SASP	K § 4 odsek 9 až 13 zákona č. 129.2010 Z.z. (Čl. VI) . K § 26b zákona č. 90.2016 Z.z. (Čl. V)
K § 4 odsek 9 až 13 zákona č. 129/2010 Z.z. (Čl. VI) K § 26b zákona č. 90/2016 Z.z. (Čl. V) Právnu úpravu navrhujeme nezavádzať v celom rozsahu. Zdôvodnenie: Nezaznamenali sme negatívny dopad na klientov resp. spotrebiteľov v súvislosti s ponúkanými úverovými produktmi. Na základe nám dostupných informácií sme nezaznamenali problémy naviazané na výkon činnosti sprostredkovania v oblasti úverov. Naopak, finanční agenti dosiahli pre tisícky klientov za posledné roky výrazné zlepšenie podmienok ich úverov v rámci refinancovania úverov alebo podmienok novo uzatvorených úverov. Pôsobenie finančných agentov v prospech klientov tak považujeme za protrhové. Zároveň sprostredkovanie pri úveroch predstavuje v zásade jednorazový úkon a nevidíme praktický dôvod na rozloženie odmeny na dlhšie časové obdobie. Takýto postup podľa nášho názoru nemá pri sprostredkovaní úverov reálne opodstatnenie, na rozdiel napr. od poistenia, pri ktorom prebieha aktualizácia poistenia na pravidelnej báze, v čase prebieha likvidácii poistných udalostí a pod. Čo sa týka celkovej zadĺženosti obyvateľov Slovenskej republiky a rizikami s tým spojenými, táto problematika nijako nesúvisí s výkonom finančného sprostredkovania a súvisiacim odmeňovaním finančných agentov. Dovoľujeme si upozorniť na to, že Národná banka Slovenska po dohode a diskusiách s jednotlivými finančnými inštitúciami pristúpila k čiastočnej regulácii poskytovania úverov, táto priebežne prebieha a rieši okrem iného aj väčšiu ochranu spotrebiteľa pri poskytovaní úverov. Dôvody regulácie tak považujeme z pohľadu ochrany klientov za nejasné, pričom navrhovaná regulácia môže vykazovať znaky ochrany finančných inštitúcií v obchodno - právnych vzťahoch vo vzťahu k finančným sprostredkovateľom ako slabším účastníkom týchto vzťahov. 	Z	N	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článkov IV a V, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Pri úveroch na bývanie navrhovaná úprava ostáva zachovaná.	
SASP	K § 40 ods. 6 zákona č. 6 zákona č. 747.2004 Z.z. – navrhované znenie: (Čl. II) 
K § 40 ods. 6 zákona č. 6 zákona č. 747/2004 Z.z. – navrhované znenie: (Čl. II) (6) Ročné príspevky samostatných finančných agentov na príslušný kalendárny rok určí Národná banka Slovenska v rozpätí od 200 eur do 1000 eur pre právnické osoby a fyzické osoby. Zdôvodnenie: Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že predkladaný návrh dáva Národnej banke Slovenska absolútne širokú a ničím neodôvodnenú škálu rozhodovania. Možnosť určiť poplatky v rozmedzí 0,001 až 0,5% z výšky tzv. kladných finančných tokov považujeme za absolútne neprijateľné. Nepoznáme obdobný príklad v rámci celého právneho poriadku Slovenskej republiky, kde by štátny orgán mal právomoc prakticky podľa svojho vlastného uváženia rozhodovať o administratívnych poplatkoch v tak širokom rozmedzí, bez akýchkoľvek mechanizmom kontroly a spôsobu výpočtu primeraného nastavenia. Právne prostredie by sa takouto právnou úpravou stalo právne nedpredvídateľné. Podzákonná právna úprava (rozhodnutie Národnej banky Slovenska) by na základe navrhovaného znenia výrazne zasahovala do právneho prostredia v rámci výkonu finančného sprostredkovania. Pri spoločnosti ktorá dosiahne kladné finančné toky napr. 1.000.000,- eur môže byť poplatok za podnikanie určený od sumy 10,- euro do sumy 5.000,- eur ročne. Podotýkame že oproti súčasnému stavu v roku 2017 dôjde v prípade maximálne navýšenia o desaťnásobný nárast poplatku za výkon činnosti. Pri spoločnostiach s miliónovými kladnými tokmi sú poplatky doslova extrémne a šplhajú sa až do niekoľko desiatok tisíc eur ročne. Na základe predkladaného návrhu môžeme dospieť do úplne absurdnej situácie, kde niekoľko desiatok najväčších spoločností bude platiť poplatky v absolútnych číslach v neprimerane vysokom objeme oproti iným subjektom pôsobiacim na finančnom trhu. Ide o absolútne netransparetné a neférové nastavenie. Zároveň napriek tomu, že navrhovaná regulácia je v prvom rade negatívne zameraná na príjmami veľké a väčšie spoločnosti, zároveň takáto regulácia bude vytvárať priamy tlak na menších samostatných finančných agentov, aby sa stali súčasťou väčších hospodárskych zoskupení. Platenie vysokých poplatkoch, spolu s veľkým množstvom iných zákonných povinností, môže pri spoločnostiach s relatívne veľkými finančnými tokmi avšak malou ziskovosťou znamenať ich vytláčanie z trhu finančného sprostredkovania. Teda návrh tiež výrazným spôsobom zasiahne aj stredne veľkých samostatných finančných agentov, ak dosahujú z akýchkoľvek dôvodov relatívne nízku ziskovosť. Tento postup môže vytvárať tlak na znižovanie špecializácie poskytovaných služieb a vytváranie väčšej uniformity výkonu finančného sprostredkovania. Takýto proces považujeme za jednoznačne negatívny. Do výpočtového základu t.j. do samotných kladných finančných tokov nie sú zarátané žiadne výdavky, ktoré samostatný finančný agent má spojené s výkonom finančného sprostredkovania. Ziskovosť samostatných finančných agentov s vysokými finančnými tokmi je často naviazaná na stovky až tisícky podriadených finančných agentov a zamestnancov týchto spoločností, kde navrhovaná právna úprava bude viesť k znižovaniu príjmov podriadených finančných agentov a zamestnancov. Národná banka Slovenska chce použiť poplatky na výkon kontroly finančného sprostredkovania. Nie je nijako preukázané, že by spoločnosti s vysokými príjmami porušovali všeobecne záväzné právne predpisy pri výkone finančného sprostredkovania vo väčšej miere ako spoločnosti s prímami menšími alebo malými. Práve naopak, je praxou aj kontrolami Národnej banky Slovenska dostatočne preukázané, že spoločnosti s veľkým obratom investujú desiatky tisíc eur do technického, personálneho a technologického zabezpečenia výkonu finančného sprostredkovania a nebola u nich preukázaná zvýšená potreba kontroly zo strany Národnej banky Slovenska resp. preukázané zvýšené porušovania predpisov. Veľké a väčšie spoločnosti za účelom ochrany dlhoročne budovaného obchodného mena a prípadného reputačného rizika vynakladajú už preventívne vysoké finančné prostriedky na zosúlaďovania svojej činnosti so všeobecne záväznými právnymi predpismi a to či už z pohľadu výkonu finančného sprostredkovania, tak aj osobitných právnych predpisov (ochrany osobných údajov, legalizácie príjmov z trestnej činnosti a financovania terorizmu, archivácia a pod.). Dovoľujeme si tiež upozorniť na skutočnosť, že najväčšie spoločnosti odvádzajú na dani z príjmov milióny eur ročne a takéto ich de facto opätovné dodanenie považujeme cez každoročné poplatky za nespravodlivé. Najväčšie spoločnosti majú pod sebou tisícky podriadených finančných agentov a zamestnancov, ktorí opäť kumulovane odvádzajú ďalšie milióny eur ročne na dani z príjmov, odvody a pod. Navrhovaná právna úprava má črty de facto dvojitého zdanenia formou nepriamej dane a to nielen samostatných finančných agentov, ale nepriamo aj podriadených finančných agentov a zamestnancov. Navrhovaný inštitút nijako nenahrádza možnosť Národnej banky Slovenska v prípade porušenia povinnosti pri výkone finančné sprostredkovania ukladať pokuty v zmysle zákona č. 186/2009 Z.z., alternatívne v zmysle osobitných právnych predpisov. Opätovne si dovoľujeme upozorniť na skutočnosť, že nemáme vedomosť o žiadnom inom sektore ekonomiky v podmienkach Slovenskej republiky, ktorý by bol postavený na tak výrazne trhových princípoch ako finančné sprostredkovanie a zároveň bol regulovaný takýmto typom poplatku. V súčasnosti pôsobí na Slovensku približne sedemsto samostatných finančných agentov. V žiadnom prípade tak nejde o monopolné alebo oligopolné časti ekonomiky, v rámci ktorých sa takáto regulácia zvyčajne vyskytuje. S navrhovanou právnu úpravou sa tiež nestretávame v žiadnej inej oblasti verejného práva pri iných poplatkoch spojených s podnikaním ako napr. administratívnych poplatkoch na rôznych úradoch, súdnych poplatkoch a pod. Poplatky nastavované zo strany Národnej banky Slovenska by mali byť nastavované tak, aby neboli diskriminačné pre veľké a väčšie spoločnosti, ktoré poskytujú svoje služby desiatkam tisícov klientov. 	Z	A		
SASP	K § 40 ods. 6 zákona č. 6 zákona č. 747.2004 Z.z. 
K § 40 ods. 6 zákona č. 6 zákona č. 747/2004 Z.z. – navrhované znenie: (Čl. II) (6) Ročné príspevky samostatných finančných agentov na príslušný kalendárny rok určí Národná banka Slovenska v rozpätí od 200 eur do 1000 eur pre právnické osoby a fyzické osoby. Zdôvodnenie: Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že predkladaný návrh dáva Národnej banke Slovenska absolútne širokú a ničím neodôvodnenú škálu rozhodovania. Možnosť určiť poplatky v rozmedzí 0,001 až 0,5% z výšky tzv. kladných finančných tokov považujeme za absolútne neprijateľné. Nepoznáme obdobný príklad v rámci celého právneho poriadku Slovenskej republiky, kde by štátny orgán mal právomoc prakticky podľa svojho vlastného uváženia rozhodovať o administratívnych poplatkoch v tak širokom rozmedzí, bez akýchkoľvek mechanizmom kontroly a spôsobu výpočtu primeraného nastavenia. Právne prostredie by sa takouto právnou úpravou stalo právne nedpredvídateľné. Podzákonná právna úprava (rozhodnutie Národnej banky Slovenska) by na základe navrhovaného znenia výrazne zasahovala do právneho prostredia v rámci výkonu finančného sprostredkovania. Pri spoločnosti ktorá dosiahne kladné finančné toky napr. 1.000.000,- eur môže byť poplatok za podnikanie určený od sumy 10,- euro do sumy 5.000,- eur ročne. Podotýkame že oproti súčasnému stavu v roku 2017 dôjde v prípade maximálne navýšenia o desaťnásobný nárast poplatku za výkon činnosti. Pri spoločnostiach s miliónovými kladnými tokmi sú poplatky doslova extrémne a šplhajú sa až do niekoľko desiatok tisíc eur ročne. Na základe predkladaného návrhu môžeme dospieť do úplne absurdnej situácie, kde niekoľko desiatok najväčších spoločností bude platiť poplatky v absolútnych číslach v neprimerane vysokom objeme oproti iným subjektom pôsobiacim na finančnom trhu. Ide o absolútne netransparetné a neférové nastavenie. Zároveň napriek tomu, že navrhovaná regulácia je v prvom rade negatívne zameraná na príjmami veľké a väčšie spoločnosti, zároveň takáto regulácia bude vytvárať priamy tlak na menších samostatných finančných agentov, aby sa stali súčasťou väčších hospodárskych zoskupení. Platenie vysokých poplatkoch, spolu s veľkým množstvom iných zákonných povinností, môže pri spoločnostiach s relatívne veľkými finančnými tokmi avšak malou ziskovosťou znamenať ich vytláčanie z trhu finančného sprostredkovania. Teda návrh tiež výrazným spôsobom zasiahne aj stredne veľkých samostatných finančných agentov, ak dosahujú z akýchkoľvek dôvodov relatívne nízku ziskovosť. Tento postup môže vytvárať tlak na znižovanie špecializácie poskytovaných služieb a vytváranie väčšej uniformity výkonu finančného sprostredkovania. Takýto proces považujeme za jednoznačne negatívny. Do výpočtového základu t.j. do samotných kladných finančných tokov nie sú zarátané žiadne výdavky, ktoré samostatný finančný agent má spojené s výkonom finančného sprostredkovania. Ziskovosť samostatných finančných agentov s vysokými finančnými tokmi je často naviazaná na stovky až tisícky podriadených finančných agentov a zamestnancov týchto spoločností, kde navrhovaná právna úprava bude viesť k znižovaniu príjmov podriadených finančných agentov a zamestnancov. Národná banka Slovenska chce použiť poplatky na výkon kontroly finančného sprostredkovania. Nie je nijako preukázané, že by spoločnosti s vysokými príjmami porušovali všeobecne záväzné právne predpisy pri výkone finančného sprostredkovania vo väčšej miere ako spoločnosti s prímami menšími alebo malými. Práve naopak, je praxou aj kontrolami Národnej banky Slovenska dostatočne preukázané, že spoločnosti s veľkým obratom investujú desiatky tisíc eur do technického, personálneho a technologického zabezpečenia výkonu finančného sprostredkovania a nebola u nich preukázaná zvýšená potreba kontroly zo strany Národnej banky Slovenska resp. preukázané zvýšené porušovania predpisov. Veľké a väčšie spoločnosti za účelom ochrany dlhoročne budovaného obchodného mena a prípadného reputačného rizika vynakladajú už preventívne vysoké finančné prostriedky na zosúlaďovania svojej činnosti so všeobecne záväznými právnymi predpismi a to či už z pohľadu výkonu finančného sprostredkovania, tak aj osobitných právnych predpisov (ochrany osobných údajov, legalizácie príjmov z trestnej činnosti a financovania terorizmu, archivácia a pod.). Dovoľujeme si tiež upozorniť na skutočnosť, že najväčšie spoločnosti odvádzajú na dani z príjmov milióny eur ročne a takéto ich de facto opätovné dodanenie považujeme cez každoročné poplatky za nespravodlivé. Najväčšie spoločnosti majú pod sebou tisícky podriadených finančných agentov a zamestnancov, ktorí opäť kumulovane odvádzajú ďalšie milióny eur ročne na dani z príjmov, odvody a pod. Navrhovaná právna úprava má črty de facto dvojitého zdanenia formou nepriamej dane a to nielen samostatných finančných agentov, ale nepriamo aj podriadených finančných agentov a zamestnancov. Navrhovaný inštitút nijako nenahrádza možnosť Národnej banky Slovenska v prípade porušenia povinnosti pri výkone finančné sprostredkovania ukladať pokuty v zmysle zákona č. 186/2009 Z.z., alternatívne v zmysle osobitných právnych predpisov. Opätovne si dovoľujeme upozorniť na skutočnosť, že nemáme vedomosť o žiadnom inom sektore ekonomiky v podmienkach Slovenskej republiky, ktorý by bol postavený na tak výrazne trhových princípoch ako finančné sprostredkovanie a zároveň bol regulovaný takýmto typom poplatku. V súčasnosti pôsobí na Slovensku približne sedemsto samostatných finančných agentov. V žiadnom prípade tak nejde o monopolné alebo oligopolné časti ekonomiky, v rámci ktorých sa takáto regulácia zvyčajne vyskytuje. S navrhovanou právnu úpravou sa tiež nestretávame v žiadnej inej oblasti verejného práva pri iných poplatkoch spojených s podnikaním ako napr. administratívnych poplatkoch na rôznych úradoch, súdnych poplatkoch a pod. Poplatky nastavované zo strany Národnej banky Slovenska by mali byť nastavované tak, aby neboli diskriminačné pre veľké a väčšie spoločnosti, ktoré poskytujú svoje služby desiatkam tisícov klientov. 	Z	A		
SASP	K § 70 ods. 1 písm. e) zákona č. 39.2015 z.z. (Čl. I) . K § 37 b ods. 1 zákona č. 186.2009 Z.z. (Čl. III) .K vzoru informačných formulárov k výške odmeny sprostredkovateľa (informácie pre rezervotvorné poistenie . informácie pre nerezotvorné poistenie) (Čl. I) 
K § 70 ods. 1 písm. e) zákona č. 39/2015 z.z. (Čl. I) 1. V § 70 ods. 1 písmeno e) znie: Právnu úpravu navrhujeme nezavádzať. K § 37 b ods. 1 zákona č. 186/2009 Z.z. (Čl. III) Právnu úpravu navrhujeme nezavádzať. K vzoru informačných formulárov k výške odmeny sprostredkovateľa (informácie pre rezervotvorné poistenie / informácie pre nerezotvorné poistenie) (Čl. I) Navrhovanú právnu úpravu teda navrhujeme nezavádzať. Zdôvodnenie: V rámci súčasného nastavenia zverejňovania informácií na požiadanie klienta sme v praxi nezaznamenali žiadne problémy a takýto postup považujeme za primeraný. Zverejňovanie na požiadanie považujeme za v praxi osvedčený a vyvážený model. Ak má klient záujem o informovanie , je finančný agent povinný v zmysle zákona informácie poskytnúť. V súčasnosti nevidíme žiadnu pridanú hodnotu navrhovaného znenia zákona oproti zverejňovaniu na požiadanie. Naproti tomu prípadné “automatické“ zverejňovanie môže viesť k čiastočnému útlmu výkonu finančného sprostredkovania a dopady na správanie spotrebiteľa môžu byť z pohľadu automatického zverejňovania provízií chaotické. Rovnako nie je zrejmý psychologický dopad na správanie spotrebiteľov. V prípade útlmu výkonu finančného sprostredkovania je možné očakávať zníženie kvality sprostredkovania poistenia z dôvodu absencie činností vykonávaných v súčasnosti aktívne zo strany finančných agentov ako zabezpečovanie výberu poistenia, porovnanie ponúk, asistencia pri likvidácii poistných udalostí, aktualizácia poistenia, ale i zabezpečovanie odborných informácií o poistení. Takýto stav by sme považovali za výrazné zhoršenie súčasného poistného servisu pre klienta. Rozumieme všeobecnej potrebe Ministerstva financií chrániť spotrebiteľa v rámci finančných služieb (aj keď v tomto prípade podľa nás nesprávnou formou). Už menej je však pre nás pochopiteľné, prečo sa navrhovaná právna úprava vzťahuje opätovne aj na neprofesionálnych klientov, ktorí denne vstupujú do obchodných vzťahov. Z našej praxe máme informáciu, že klienti jednoducho o takéto informácie nejavia zvýšený záujem. Každý z nás osobne sa stretáva s finančnými zmluvami. Je preto na mieste otázka, či pri komplexnosti a komplikovanosti dnešných finančných produktoch má klient reálny „automatický“ záujem o informácie, ktoré priamo nesúvisia s jeho finančným produktom. Prax všetkých nás ako poskytovateľov služieb, ale aj klientov ktorí finančné služby využívame, je predsa absolútne opačná. Návrh zverejňovania nijako nezvyšuje ochranu klienta, priamo nezlepšuje jeho právne postavenie v rámci finančného produktu vo vzťahu k finančným inštitúciám. Obávame sa tiež toho, že čím viac súvisiacich informácií má klient k dispozícii, tým menej sa samotný klient a finančný agent zameriava na to podstatné a to je parametre samotného finančného produktu. Už v súčasnosti sa klientovi poskytujú nasledovné osobitné typy informácií: - základné informácie o finančnom produkte (1.) - základné informácie o finančnom sprostredkovaní (2.) - informácie o ochrane osobných údajov (3.) - informačný formulár (pri poistnej zmluve) (4.) - parametre finančného produktu (5.), - obchodné podmienky (6.), - formulár vyplňovaný pre účely finančného agenta (7.) - formulár vyplňovaný pre účely poisťovne (8.). Namiesto toho aby sa klienta a finančný agent zamerali na prezentáciu samotného produktu, musia bohužiaľ potenciálne riešiť ďalšiu formálnu povinnosť. Takýto stav považujeme za neudržateľný. Poskytovanie ďalšieho (deviateho !!!) dokumentu resp. druhu informácie tak považujeme za jednoducho neúnosné. Takéto zmýšľanie nielenže nepodporuje ochranu spotrebiteľa, ale ide bohužiaľ priamo proti nej. Formálne síce vyzerá byť takéto finančné sprostredkovanie v poriadku, v praxi je však klient zahltený informáciami, o ktoré nemá záujem. Ak klient prejaví záujem o informáciu o jednotlivých zložkách poistného daného produktu, každý zodpovedný finančný agent mu ich rád poskytne na vyžiadanie, automatické poskytovanie informácií však považujeme za nesprávne. Ministerstvo financií žiadame, aby sme mohli vykonávať to, čo je podstatou našej prace – a to je výkon finančného sprostredkovania. Akékoľvek iné aktivity, ktoré navyše klient nepožaduje, nás od tohto cieľa odkláňajú. Z návrhu nie je úplne zrejmé ako by takéto zverejňovanie vyzeralo v praxi z pohľadu údajov v ňom uvedených. Náklady samotného poistenia, ale aj distribučné náklady, závisia od viacerých faktorov a môžu sa v priebehu času meniť. Do kalkulácie nákladov poistenia – ale aj jednotlivých iných zverejňovaných údajov navrhovaných v rámci vzoru informačných formulárov - vstupujú viaceré faktory, ktoré sa v čase menia. Nie je tiež zrejmé, ako by vyzerali a boli vypočítavané distribučné náklady poisťovní v prípade, že nepôjde o výkon sprostredkovania cez finančných agentov ale priamo cez finančné inštitúcie. Ako by sa do distribučných nákladov mali zaratávať všetky náklady (budovy, mzdy zamestnancov, prevádzkové náklady, odmeny manažmentu) nie je zrejmé, ide prakticky o dopredu nevyčísliteľné údaje. Otáznou teda ostáva aj samotný spôsob výpočtu takýchto nákladov. Má Ministerstvo financií SR záujem zverejňovať predpokladané priemerné všeobecne kalkulované náklady na konkrétny typ produktu zo strany poisťovne alebo náklady v rámci konkrétnej poistnej zmluvy? V rámci konkrétneho poistenia totiž môže dochádzať k rôznym špecifikáciám (dopoisteniam, obchodným zľavám) a výpočet v konkrétnom prípade môže predstavovať relatívne komplikovaný prepočet. Finanční agenti nie sú oprávnení vyplniť všetky údaje korektne a bez zmeny v čase, keďže niektorými údajmi disponujú len finančné inštitúcie a môžu sa pravidelne meniť. Problematické sa tiež javí vyplňovanie pri rôznych limitoch poistného plnenia pri rôznych rizikách, rozpisovanie výnimiek a pod. Návrh tiež nerieši, ako sa bude postupovať pri zmenách, ktoré môžu vstupovať do výpočtov počas životnosti poistnej zmluvy. V praxi si nevieme predstaviť spôsob aktualizácie údajov, ktorý by mal pre klienta reálny význam. Informáciu o jednotlivých zložkách poistného považujeme za výrazný administratívny zásah do obchodno-právneho vzťahu medzi finančnými inštitúciami a finančnými agentmi, bez bližšieho jasného benefitu pre klienta. Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že nemáme vedomosť o žiadnom inom sektor ekonomiky v podmienkach Slovenskej republiky, ktorý by bol postavený na tak výrazne trhových princípoch ako finančné sprostredkovanie a zároveň bol regulovaný takýmto typom opatrenia. V súčasnosti pôsobí na Slovensku cca. 700 poisťovní - z toho približne 40 aktívne a na dennej báze - a niekoľko tisícok finančných agentov. V žiadnom prípade tak nejde o monopolné alebo oligopolné časti ekonomiky, v rámci ktorých sa takáto regulácia zvyčajne vyskytuje. 	Z	N	Informačné formuláre sú v návrhu zákona zavedené za účelom zvýšenia transparentnosti a budú klientom poskytovať v prehľadnej a zrozumiteľnej forme informáciu o hlavných položkách vstupujúcich do poistného.	
SBA	Č. 1 - K celému návrhu
Bankový sektor odmieta cenovú reguláciu provízií finančného sprostredkovania, navrhujeme neprijať navrhovanú novelu zákona, prípadne zásadne prepracovať tento návrh. SBA nesúhlasí s akoukoľvek reguláciou výšky provízií finančného sprostredkovania v bankovom sektore, keďže cenová regulácia nie je podľa väčšinového názoru bankového sektora vhodným krokom k úprave tohto odvetvia. Pred vykonaním podstatných zásahov do súčasne funkčného mechanizmu finančného sprostredkovania žiadame vypracovať analýzu dopadov týchto navrhovaných zmien na trh finančného sprostredkovania. Niektorí členovia SBA vykonávajú svoju podnikateľskú činnosť výhradne prostredníctvom finančných agentov a akákoľvek regulácia v tejto oblasti tieto banky negatívne zasiahne. Naviac pôvodne sa regulácia mala vypracovať so zámerom upraviť a regulovať provízie za životné poistenie a nakoniec pri životných poistkách k žiadnej regulácii provízií na rozdiel od úverov nedochádza. Pokiaľ bude regulácia v bankovom sektore presadená, v oblasti poskytovania úverov bankový sektor navrhuje regulovať len úvery na bývanie. Pre akékoľvek podstatné zásahy zároveň navrhujeme stanoviť dostatočné dlhé prechodné obdobie v trvaní minimálne jedného roka odo dňa schválenia zákona.	Z	ČA	Predkladateľ považuje prijatie navrhovanej právnej úpravy za potrebné, s cieľom úpravy zaviesť jasné a prehľadné pravidlá odmeňovania. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený.	
SBA	Č. 2 - K celému návrhu
Navrhujeme absolvovať riadne a neskrátené medzirezortné pripomienkové konanie. Takto zásadná a systematická zmena legislatívy bola predložená bez náležitých analýz a dopadových štúdií. MPK bolo realizované v skrátenej lehote, čo považujeme za mimoriadne negatívny prístup zákonodarcu k podstatnému legislatívnemu procesu.	O	N	Skrátené pripomienkové konanie odôvodňujeme dodržaním termínu z Plánu legislatívnych úloh vlády SR predložiť návrh zákona na rokovanie vlády SR v mesiaci apríl 2018.	
SBA	Č. 4 - Čl. IV (celý) 
Navrhujeme neregulovať provízie pri sprostredkovaní spotrebiteľských úverov; a teda navrhujeme vypustiť Čl. IV úplne. Obmedzenie maximálnej výšky provízií spotrebiteľských úverov, vzhľadom na ich malú výšku, a teda aj veľmi nízku prípadnú províziu a navyše jej povinným rozdelením na 3 časti, pôsobí na trh veľmi demotivujúco (ani 3 ročná výnimka pre novozapísaného finančného agenta nepomôže). Sprostredkovanie spotrebiteľských úverov a iných úverov nepredstavuje, ani z hľadiska podielu tohto predajného kanálu oproti iným spôsobom, ani z hľadiska reálnej hodnoty provízie, segment trhu, ktorý by bolo potrebné regulovať. Vzhľadom na rôzne druhy a spôsoby predaja spotrebiteľských a iných úverov by zároveň ich reguláciou mohli byť vyvolané iné súvisiace a nežiaduce dôsledky. Toto nastavenie teda v konečnom dôsledku môže spôsobiť obmedzenie dostupnosti tých typov úverov pre klientov, ktoré boli dosiahnuteľné len prostredníctvom finančných sprostredkovateľov.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
SBA	Č. 3 - Čl. I bod 2. - § 70a ods. 3
Navrhujeme nestanoviť garantovanú minimálnu odkupnú hodnotu pre klienta. Navrhované vysoké garantované odkupné hodnoty znižujú priestor na náklady spojené s distribúciou poistenia, čo spôsobí zníženie odmien sprostredkovateľom. To môže viesť k zníženiu počtu sprostredkovateľov poistných produktov, zníženiu konkurencie na trhu a tým aj k výraznému obmedzeniu dostupnosti daných poistných produktov pre klientov.	Z	ČA	Navrhovaná pripomienka k úprave pri stanovení limitov bola akceptovaná ich znížením.	
SBA	Č. 11 - Čl. V bod 4 - § 26b ods. 1
Navrhujeme nestanoviť maximálnu výšku provízie vo výške 1,5 % zo sumy sprostredkovaného úveru na bývanie (bez limitu), pokiaľ bude predkladateľ trvať napriek všetkému na stanovení limitu navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Návrh novely zákona o úveroch na bývanie výrazne obmedzuje činnosť finančných agentov, ktorých hlavným zdrojom príjmu je odmena za sprostredkovanie hradená samotnými veriteľmi, nie spotrebiteľmi. Aj niektoré úvery na bývanie sú poskytované v nízkych hodnotách (do 20 tis. Eur). Preto navrhované pravidlá v podobe stanovenia max. hodnoty provízie ako 1,5 % z poskytovaného úveru a jej rozloženia na 3 rovnaké splátky počas 3 rokov, budú mať neúmerne limitujúce, ba priam deštruktívne následky na finančných agentov a kvalitu poskytovania ich služieb. Pokiaľ by mal byť limit predsa len stanovený navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Pokiaľ bude limit stanovený, navrhujeme ho naviazať na sumu poskytnutého úveru, nakoľko suma sprostredkovaného úveru môže byť upravená; suma poskytnutého úveru je v praxi objektívnejším kritériom.	Z	ČA	Predkladateľ neakceptoval zrušenie maximálnej výšky provízie, avšak akceptoval znenie zo „sprostredkovaného úveru“ na „poskytnutý úver“. Predkladateľ pripomienku čiastočne akceptoval, rozpor bol odstránený.	
SBA	Č. 12 - Čl. V bod 4 - § 26b ods. 3
Navrhujeme nestanoviť rozloženie vyplácanej provízie za sprostredkovanie úveru na bývanie na 3 rovnaké splátky počas obdobia 3 rokov (bez limitácie vyplácania provízií), pokiaľ bude predkladateľ trvať napriek všetkému na úprave podmienok vyplácania provízií navrhujeme ponechať úpravu storno pravidiel na dohode finančného agenta a veriteľa. Rozdelenie odmeny na 3 roky pri úveroch na bývanie, negatívne ovplyvní vyššie popísaný negatívny vplyv a výrazne naruší cash-flow finančného agenta. Pokiaľ zákonodarca trvá na zavedení podmienok vyplácanie odmeny navrhujeme zaviesť povinné storno provízie (clawback) za obdobie minimálne 3 rokov až 5 rokov odo dňa vzniku nároku na odmenu (podľa rozhodnutia poskytovateľa fin. služieb), a to rovnomerným rozdelením v ročných intervaloch. Clawback je funkčným mechanizmom v súčasnosti používaným v praxi, ktorý zohľadňuje požiadavky kladené veriteľmi na finančných agentov v prípade porušenia trvania zmluvných podmienok v súlade s princípom „platím za to, čo dostávam“ berúc do úvahy dobu trvania sprostredkovaného kontraktu a sumu základu pre výpočet odmeny. Povinné rozloženie vyplácania odmeny, by podľa nášho názoru mohlo spôsobiť zhoršenie odmeňovania finančných agentov, ktorého dôsledkom by mohlo byť zníženie kvality a dostupnosti finančných služieb pre spotrebiteľa. Clawback umožňuje vyplatenie odmeny na začiatku, čím by oproti návrhu nedošlo k šokovému zásahu so súčasného fungovania sprostredkovania. Banky majú záujem na dlhodobej a korektnej spolupráci s finančnými agentami, ktorí klientom poskytujú svoje služby, nielen pri uzatváraní úverových vzťahov, ale aj počas trvania zmluvného vzťahu; avšak rozumejú aj požiadavke potreby vynaloženia väčších nákladov pri uzatváraní úverových vzťahov ako v ďalších obdobiach trvania vzťahu. Konkrétne podmienky uplatňovania tohto inštitútu navrhujeme ponechať na poskytovateľoch finančných služieb podľa ich potrieb a podľa konkrétnych podmienok s tým ktorým sprostredkovateľom, zákonom navrhujeme ustanoviť len minimálne základné princípy platné a záväzné rovnako pre celý trh.	Z	N	Predkladateľ pripomienku neakceptuje. Pripomienkujúci subjekt na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
SBA	Č. 9 - Čl. IV bod 2 a Čl. V bod 4 - § 4 ods. 13 a § 26b ods. 7
Navrhujeme neuplatňovať odklad pravidiel pre vyplácanie odmeny pre finančných agentov zapísaných v registri menej ako tri roky. Stanovená výnimka pre finančných agentov zapísaných v registri menej ako tri roky, ktorou nie je uplatňovaný inštitút odkladania vyplácania odmeny v čase, bude môcť byť v praxi obchádzaná, môže pôsobiť diskriminačne a spôsobí implementačné technické komplikácie. Túto navrhujeme pri spotrebiteľských úveroch aj úveroch na bývanie zrušiť.	O	A		
SBA	Č. 14 - Čl. V bod 4 a 6 - §26b ods. 8 + Príloha č. 5. k zákonu 90.2016
Navrhujeme nezavádzať nové ďalšie formuláre o výške provízie. V prípade úveru na bývanie túto informáciu má klient v ESIS. Pri spotrebiteľských úveroch mu FA poskytne údaj na požiadanie v súlade so z 186/2009 Z.z.. Navrhujeme nezavádzať pre administratívnu náročnosť pre veriteľa aj klienta ďalšie nadbytočné formuláre k úverom na bývanie s údajom o výške provízie, nakoľko tento údaj je vedený v ESIS. Naviac navrhované formuláre neinformujú klienta komplexne, je v nich síce uvedená celá výška odmeny, ale nie je uvedené, že ju agent dostane postupne a v prípade predčasného splatenia úveru na zvyšnú časť provízie nárok odpadá.	Z	N	Príloha má za cieľ zaviesť jasné a prehľadné pravidlá odmeňovania, čo sa má dosiahnuť medzi iným, aj poskytovaním informačnej tabuľky obsahujúcej poskytovateľa spotrebiteľského úveru, resp. úveru na bývanie, ako aj výšku odmeny finančného agenta. Predkladateľ pripomienku neakceptuje. Pripomienkujúci subjekt na pripomienke netrvá. Rozpor bol odstránený.	
SBA	Č. 15 - Čl. VI 
Navrhujeme posunúť účinnosť zákona na 1.1.2021. Hlavne z praktických dôvodov, aby sa umožnila realizácia takejto novely, ktorá zásadným spôsobom vstupuje do zmluvných vzťahov finančná inštitúcia/VFA, resp. SFA/PFA a pre novelu bude potrebná aj rozsiahla úprava a nové nastavenie IT systémov a interných predpisov banky. Z vyššie uvedených dôvodov je potrebné aby novela začala platiť od začiatku kalendárneho roka. Navrhujeme zmeniť účinnosť novely zákona na 1.1.2021.	Z	N	Navrhovaná pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
SBA	Č. 13 - Čl. V (celý) 
Navrhujeme vyňať spod regulácie provízií viazaných finančných agentov. Viazaní finanční agenti sprostredkovávajú finančné produkty v jednom sektore vždy len od jednej finančnej inštitúcie, teda pri nich ani nemôže existovať nejaký predpoklad, že by pri výbere produktu pre klienta uprednostnili pre nich lepšie odmeňovaný produkt pred iným produktom. Regulovanie provízií pre viazaných finančných agentov sa nám teda javí ako absolútne nadbytočné, bez akéhokoľvek významu pre ochranu klientov. Pre viazaných finančných agentov navrhujeme nestanoviť žiadny limit. Vylúčenie viazaných finančných agentov z takejto regulácie je pre bankový sektor zásadným momentom, nakoľko títo poskytujú svoje služby v prospech spotrebiteľa bez potenciálneho konfliktu záujmov, nemajú možnosť zvýšiť svoj príjem ponúknutím širšieho portfólia služieb, a od poskytovateľov finančných služieb možno spravodlivo požadovať aby za túto exkluzivitu a potenciálnu stratu ďalších príležitostí uhradili takýmto viazaným finančným agentom zvýšenú odmenu oproti ostatným agentom.	Z	N	Predkladateľ nesúhlasí s vyňatím viazaných agentov pre jednotlivé sektory. Ide o úpravu, ktorá by mala ostať pre všetkých finančných agentov rovnaká a nemala by vytvárať rôzne podmienky pre viazaných finančných agentov. Predkladateľ pripomienku neakceptuje. Pripomienkujúci subjekt na pripomienke trvá, ale nežiada ďalšie kroky k odstráneniu rozporu, rozpor tým považuje predkladateľ za odstránený.	
SBA	Č. 5 - Čl. IV bod 2 a Čl. V bod 4 - § 4 a § 26b
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka č. 4, alternatívne navrhujeme stanoviť minimálny limit výšky vyplácanej (celkovej) provízie - minimálny threshold. Spotrebiteľské úvery a niektoré úvery na bývanie sú poskytované v nízkych hodnotách (v porovnaní voči úverom na bývanie na získanie nehnuteľnosti), spravidla do 20 tis. Eur. Navrhovaný strop provízie vo väčšine prípadov nepokryje ani náklady finančného agenta. Finančný agent bude tak nútený dosahovať vyššiu produkciu alebo umelo presmeruje svoju činnosť na iný typ finančného produktu, aby vyrovnal stratu z príjmu, čo bude mať v konečnom dôsledku negatívny efekt na klienta. Navrhujeme preto stanoviť pre spotrebiteľské úvery aj úvery na bývanie minimálnu výšku celkovej vyplácanej provízie, pod sumu ktorej by sa neaplikovali žiadne pravidlá ani limity. Pokiaľ by teda mala byť vyplatená finančnému agentovi odmena nepresahujúca určitú zákonom stanovenú sumu, táto môže byť vyplatená bez akýchkoľvek dodatočných podmienok.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Znenie článku V. ostáva rovnaké. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
SBA	Č. 6 - Čl. IV bod 2 - § 4 ods. 9
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka č. 4, navrhujeme nestanoviť maximálnu výšku provízie vo výške 1,5 % zo sumy sprostredkovaného spotrebiteľského úveru (bez limitu), pokiaľ bude predkladateľ trvať napriek všetkému na stanovení limitu navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Návrh novely zákona o spotrebiteľských úveroch výrazne obmedzuje činnosť finančných agentov, ktorých hlavným zdrojom príjmu je odmena za sprostredkovanie hradená samotnými veriteľmi, nie spotrebiteľmi. Spotrebiteľské úvery sú poskytované v nízkych hodnotách ( v porovnaní voči úverom na bývanie), spravidla do 20 tis. Eur. Preto navrhované pravidlá v podobe stanovenia max. hodnoty provízie ako 1,5 % z poskytovaného úveru a jej rozloženia na 3 rovnaké splátky počas 3 rokov, budú mať neúmerne limitujúce, ba priam deštruktívne následky na finančných agentov a kvalitu poskytovania ich služieb. Pokiaľ by mal byť limit predsa len stanovený navrhujeme ho zásadne zvýšiť. Navrhovaný strop provízie vo väčšine prípadov nepokryje ani náklady finančného agenta. Finančný agent bude tak nútený dosahovať vyššiu produkciu alebo umelo presmeruje svoju činnosť na iný typ finančného produktu, aby vyrovnal stratu z príjmu, čo bude mať v konečnom dôsledku negatívny efekt na klienta. Pokiaľ bude limit stanovený, navrhujeme ho naviazať na sumu poskytnutého úveru, nakoľko suma sprostredkovaného úveru môže byť upravená; suma poskytnutého úveru je v praxi objektívnejším kritériom.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
SBA	Č. 10 - Čl. IV bod 3 a 6 - §22 ods. 2 + Príloha č. 5 k zákonu 129.2010
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka č. 4, navrhujeme nestanoviť povinnosť zverejňovať výšku provízie pre spotrebiteľské úvery. Banky ako aj iné subjekty na finančnom trhu, najmä sprostredkovatelia už viac krát odmietli povinné automatické zverejňovanie výšky provízie. Naposledy banky a ostatní pripomienkujúci uspeli pri vyňatí tejto povinnosti z návrhu poslednej novely Zákona č. 129/2010 Z.z. o finan. sprostredkovaní a finan. poradenstve, ktorou sa transponovala smernica IDD. Zverejnenie výšky provízie je pre klienta irelevantným údajom, ktorý nepotrebuje pre svoje rozhodovanie sa alebo porovnanie parametrov viacerých ponúk. Naopak v praxi takéto odhaľovanie štruktúry, resp. výšky provízií spôsobuje značné obchodné a motivačné problémy subjektov vykonávajúcich sprostredkovanie. Tieto zákonodarne snahy idú nad rámec EU požiadaviek podľa príslušných smerníc a sú v príkrom rozpore s trhovo orientovaným ekonomickým prostredím. Navyše je vždy otázne, koho provízia sa má v takomto oznámení objaviť - samostatného finančného agenta alebo podriadeného finančného agenta? A zároveň pripomíname osobu zamestnanca finančného agenta, ktorý reálne dojedná sprostredkovanie (uzavretie zmluvy), pričom jeho táto provízia nemotivuje, nakoľko jeho motivácia , resp. odmeňovanie je iné.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Príloha má za cieľ zaviesť jasné a prehľadné pravidlá odmeňovania, čo sa má dosiahnuť medzi iným, aj poskytovaním informačnej tabuľky obsahujúcej poskytovateľa spotrebiteľského úveru, resp. úveru na bývanie, ako aj výšku odmeny finančného agenta. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený. 	
SBA	Č. 7 - Čl. IV bod 2 - § 4 ods. 11 a 12
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka č. 4, navrhujeme nestanoviť rozloženie vyplácanej provízie za sprostredkovanie spotrebiteľského úveru na 3 rovnaké splátky počas obdobia 3 rokov (bez limitácie vyplácania provízií), pokiaľ bude predkladateľ trvať napriek všetkému na úprave podmienok vyplácania provízií navrhujeme ponechať úpravu storno pravidiel na dohode finančného agenta a veriteľa. Rozdelenie odmeny na 3 roky pri spotrebiteľských úveroch, ktorých maximálna splatnosť je 8 rokov avšak v priemere je to menej ako 4 roky, ešte výraznejšie negatívne ovplyvní vyššie popísaný negatívny vplyv a výrazne naruší cash-flow finančného agenta. Pokiaľ zákonodarca trvá na zavedení podmienok vyplácanie odmeny navrhujeme zaviesť povinné storno provízie (clawback) za obdobie minimálne 3 rokov až 5 rokov odo dňa vzniku nároku na odmenu (podľa rozhodnutia poskytovateľa fin. služieb), a to rovnomerným rozdelením v ročných intervaloch. Clawback je funkčným mechanizmom v súčasnosti používaným v praxi, ktorý zohľadňuje požiadavky kladené veriteľmi na finančných agentov v prípade porušenia trvania zmluvných podmienok v súlade s princípom „platím za to, čo dostávam“ berúc do úvahy dobu trvania sprostredkovaného kontraktu a sumu základu pre výpočet odmeny. Povinné rozloženie vyplácania odmeny, by podľa nášho názoru mohlo spôsobiť zhoršenie odmeňovania finančných agentov, ktorého dôsledkom by mohlo byť zníženie kvality a dostupnosti finančných služieb pre spotrebiteľa. Clawback umožňuje vyplatenie odmeny na začiatku, čím by oproti návrhu nedošlo k šokovému zásahu so súčasného fungovania sprostredkovania. Banky majú záujem na dlhodobej a korektnej spolupráci s finančnými agentami, ktorí klientom poskytujú svoje služby, nielen pri uzatváraní úverových vzťahov, ale aj počas trvania zmluvného vzťahu; avšak rozumejú aj požiadavke potreby vynaloženia väčších nákladov pri uzatváraní úverových vzťahov ako v ďalších obdobiach trvania vzťahu. Konkrétne podmienky uplatňovania tohto inštitútu navrhujeme ponechať na poskytovateľoch finančných služieb podľa ich potrieb a podľa konkrétnych podmienok s tým ktorým sprostredkovateľom, zákonom navrhujeme ustanoviť len minimálne základné princípy platné a záväzné rovnako pre celý trh.	Z	ČA	Pripomienka nie je akceptovaná v časti vypustenia článku IV, ale je prijatá úprava, na základe ktorej dôjde k regulovanému vyplácaniu odmeny iba pri spotrebiteľských úveroch nad 10 000 eur. Na základe pripomienok, ktoré boli zapracované do návrhu je možné považovať predmetnú pripomienku za čiastočne akceptovanú. Rozpor bol odstránený.	
SBA	Č. 8 - Čl. IV (celý) 
Pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka č. 4, navrhujeme vyňať spod regulácie provízií viazaných finančných agentov. Viazaní finanční agenti sprostredkovávajú finančné produkty v jednom sektore vždy len od jednej finančnej inštitúcie, teda pri nich ani nemôže existovať nejaký predpoklad, že by pri výbere produktu pre klienta uprednostnili pre nich lepšie odmeňovaný produkt pred iným produktom. Regulovanie provízií pre viazaných finančných agentov sa nám teda javí ako absolútne nadbytočné, bez akéhokoľvek významu pre ochranu klientov. Pre viazaných finančných agentov navrhujeme nestanoviť žiadny limit. Vylúčenie viazaných finančných agentov z takejto regulácie je pre bankový sektor zásadným momentom, nakoľko títo poskytujú svoje služby v prospech spotrebiteľa bez potenciálneho konfliktu záujmov, nemajú možnosť zvýšiť svoj príjem ponúknutím širšieho portfólia služieb, a od poskytovateľov finančných služieb možno spravodlivo požadovať aby za túto exkluzivitu a potenciálnu stratu ďalších príležitostí uhradili takýmto viazaným finančným agentom zvýšenú odmenu oproti ostatným agentom.	Z	N	Predkladateľ nesúhlasí s vyňatím viazaných agentov pre jednotlivé sektory. Ide o úpravu, ktorá by mala ostať pre všetkých finančných agentov rovnaká a nemala by vytvárať rôzne podmienky pre viazaných finančných agentov. Predkladateľ pripomienku neakceptuje. Pripomienkujúci subjekt na pripomienke trvá, ale nežiada ďalšie kroky k odstráneniu rozporu, rozpor tým považuje predkladateľ za odstránený.	
SLASPO	čl. I. 
Navrhujeme vypustiť článok I a nahradiť ho novým článkom s ustanoveniami o regulácii provízií podľa návrhu, ktorý sme MF SR predkladali už koncom minulého roka, v znení: • limit maximálnej provízie: súčin 7% x počet rokov trvania zmluvy ( maximálne 20 rokov – maximálne 140 %) • spôsob vyplácania provízia: ponechať na poisťovne : o up front alebo o pay as you go o kombinovane • claw back – vzťahuje sa na up front províziu nárok na vrátenie alikvótnej časti provízie pre zmluvy uzatvorené na 5 a viac rokov by mal byť 40% z dohodnutej doby trvania zmluvy, o minimálne však 5 rokov (aj keď 40% z dohodnutej doby trvania zmluvy je menej ako 5 rokov) a o maximálne 8 rokov (aj keď je 40% z dohodnutej doby trvania zmluvy viac než 8 rokov). Odkupná hodnota: je nepriamo riešená prostredníctvom vyššie spomínaných parametrov (limit provízie a claw back) Odôvodnenie: 1. Návrh spôsobuje nerovnosť na finančnom trhu – aj keď na prvý pohľad vyzerá, že klientovi poisťovne zabezpečí akúsi rovnosť pri nakladaní s jeho „investíciou“ na finančnom trhu. Prakticky sa vzbudzuje u klienta dojem, že je jedno kam peniaze „vloží“ (či do poisťovne alebo do banky), vždy má pri predčasnom ukončení zmluvy takmer rovnaké práva. Poistenie však nie je sporenie a poisťovňa nie je banka. Banka obchoduje s peniazmi a poisťovňa obchoduje s rizikom. Preto nemožno mať od produktov týchto inštitúcií rovnaké očakávania. 2. Odkupná hodnota nie je v slovenskej legislatíve definovaná, dokonca jednotlivé právne predpisy na to používajú rôzne výrazy. Občiansky zákonník používa pojem odbytné aj odkupná hodnota a v starších verziách tohto zákona je možné nájsť aj pojem „odbavné“. Podľa zásad poistnej matematiky sa odkupnou hodnotou rozumie suma, ktorú poisťovňa vyplatí pri predčasnom zániku poistenia, a to v prípadoch a za podmienok bližšie stanovených poistnými podmienkami poisťovne. 3. Životné poistenie je historicky považované za súkromný doplnok systému sociálneho zabezpečenia, ktorý bol v minulosti štátom podporovaný aj legislatívne v Občianskom zákonníku a vykonávacích predpisoch tak, aby poistenie trvalo dohodnutý čas. Štát poisteného aj „sankcionoval“ za predčasné ukončenie zmluvy tým, že klient nemal v prvých dvoch rokoch nárok na vyplatenie žiadnej odkupnej hodnoty. Takéto pravidlá platili až do roku 1991, odkedy už podľa Občianskeho zákonníka nie štát, ale každá poisťovňa určuje v zmysle ustanovení vo svojich poistných podmienkach pre poistenie osôb, v ktorých prípadoch je poistiteľ povinný vyplatiť pri zániku poistenia odbytné. Výhodnosť alebo nevýhodnosť týchto podmienok môžu logicky tvoriť jednu z konkurenčných výhod pre daný produkt. Predložený návrh znamená popretie tohto princípu. 4. Návrh fakticky reguluje cenu produktu, čo je samo osebe neprípustné. Je však aj diskriminačné a neakceptovateľné z hľadiska pravidiel hospodárskej súťaže, pretože je určené výslovne iba na jeden z mnohých komerčných investičných produktov na trhu. Považujeme za strategickú chybu štátu, ak v období, keď rezonuje finančná nedostatočnosť zdrojov v štátnom dôchodkovom systéme tieto navrhované pravidlá pre stanovenie odkupnej hodnoty nijako nemotivujú klienta k udržaniu poistenia, umožňujúceho zabezpečenie na starobu, ale naopak, podporujú ho pri jeho rušení. Návrh tak neprimeraným spôsobom vstupuj nielen do poisťovacej činnosti ale tiež záväzkového vzťahu medzi poisťovňou a klientom, keď reguluje všetky náklady poisťovateľa a znamená tak plnú reguláciu ceny produktu. 5. Návrh zákona porušuje zákaz retroaktivity Aj keď to z návrhu nie je na prvý pohľad zrejmé, predpokladáme, že má platiť iba pre nové zmluvy. Pre tieto by to však znamenalo, že limitované náklady poisťovne na zmluvu a povinnosť vyplácať odkupnú hodnotu v navrhovanej výške povedie k zvýšeniu minimálneho poistného. Z tohto dôvodu sa stanú určité produkty pre nízkopríjmové skupiny obyvateľstva nedostupné. Ak by návrh mal platiť aj na „staré“ zmluvy, tak by išlo o retroaktivitu s katastrofálnym dopadom na poisťovne. Museli by totiž vyplácať odkupnú hodnotu v podstatne vyššej sume, než mali zakalkulované v cene produktu. Paradoxne by mohla byť odkupná hodnota vyššia než zmluvne dohodnuté poistné plnenie. Poisťovne by tak mohli iba s ťažkosťami splniť podmienky pre vykazovanie solventnosti podľa smernice Solventnosť II, čo by mohlo mať za následky sankcie zo strany NBS a v krajnom príde by to mohlo viesť až ku krachu niektorých poisťovní. 6. Deklarovaným cieľom tejto úpravy bolo znížiť provízie platené sprostredkovateľom. Dosahovanie tohto cieľa cez úpravu výšky odkupnej hodnoty je však problematické, a to tým viac, že v bankovom sektore bola zvolená metóda priameho limitovania provízií, a nie cez reguláciu nákladov. 7. návrh nerešpektuje základné ústavné princípy právneho štátu, a to najmä princíp právnej istoty a princíp istoty legitímnych očakávaní, ktorý je imanentnou súčasťou materiálneho právneho štátu. Rovnako je podľa nášho názoru v rozpore s ústavným princípom proporcionality, t.j. primeranosti medzi ochranou poistníkov a finančnou stabilitou poisťovateľov, nakoľko svojou úpravou zasahuje do danej oblasti vo väčšom rozsahu, ako je nevyhnutné. Podľa konštantnej judikatúry Ústavného súdu SR je jedným zo základných princípov materiálneho právneho štátu princíp právnej istoty, podľa ktorého ten, kto konal, resp. postupoval na základe dôvery v platný a účinný právny predpis, nemôže byť vo svojej dôvere sklamaný (nález Ústavného súdu SR sp.zn. PL. ÚS 36/95 zo dňa 3. 4. 1996). Dôsledkom princípu právnej istoty je princíp ochrany legitímnych očakávaní. Ústavný súd SR vo svojej konštantnej judikatúre považuje zásadu ochrany legitímnych očakávaní za jeden zo základných princípov právneho štátu (m. m. II. ÚS 48/97, PL. ÚS 37/99, PL. ÚS 49/03, PL. ÚS 25/00, PL. ÚS 1/04, PL. ÚS 6/04 PL. ÚS 12/05). Je teda povinnosťou zákonodarcu, aby pri prijímaní novelizácií existujúcich právnych predpisov rešpektoval skutočnosť, že účastníci právnych vzťahov sa spoliehajú na pravidlá, za akých do právneho vzťahu vstupovali, preto je náhly zásah zákonodarcu do týchto pravidiel, s ktorým účastníci nepočítali, nežiaduci z hľadiska ochrany nadobudnutých práv. 8. Návrh vedie k ohrozeniu tvorby technických rezerv poisťovňami vo vzťahu k poistným zmluvám uzatvoreným pred účinnosťou kvôli zavedeniu nového spôsobu výpočtu odkupnej hodnoty a pravidiel investovania . Návrh neberie do úvahy, že vo vzťahu k týmto poistným zmluvám už poisťovne dohodli určitú výšku odmeny sprostredkovateľom poistenia, pričom túto odmenu už zakalkulovali do spôsobu výpočtu odkupnej hodnoty. 9. V návrhu absentuje regulácia odmien finančných sprostredkovateľov spojených s distribúciou poistenia hoci súvisiace materiály – predkladacia správa, dôvodová správa a pod. sa na ňu odvolávajú. V dôvodovej správe sa uvádza: „Cieľom navrhovaného zákona je ... regulácia odmien finančných sprostredkovateľov spojených s distribúciou finančných služieb,...“; „Čl. I predkladaného návrhu zákona reaguje na súčasnú absenciu regulácie spôsobu a výšky vyplácania odmien za sprostredkovanie predaja poistných produktov a spôsobu stanovenia odkupnej hodnoty v životnom poistení v právnej úprave.“ 10. Návrh zakladá porušovanie hospodárskej súťaže – regulácia ceny produktu len na jeden z mnohých komerčných investičných produktov na trhu, je z hľadiska pravidiel vytvárania rovnakých podmienok pre konkurenčnú súťaž diskriminačné a neakceptovateľné. Nie je možné v trhovom prostredí pre jeden produkt limitovať tvorcu (poisťovňu) v celkových nákladoch (v prvom roku 30%, v druhom 15% a v ostatných 5%) a konkurenčné subjekty ponúkajúce obdobné produkty ponechať bez regulácie. 11. Návrh je v rozpore s legislatívnymi pravidlami - používa nové, dosiaľ v právnej úprave nepoužívané pojmy: rezervotvorné a nerezervotvorné poistenie, časová hodnota investovaného poistného a pod. Uvedené pojmy sú absolútne nejasné a a teda v právnom predpise nepoužiteľné bez ich definovania. 12. Návrh zavádza ďalší informačný formulár pre klienta, ktorý je sám osebe nejasný ( používa nejasný slovník) a je tiež nekompatibilný s PRIIPs a formulárom podľa ZoP. Formulár sa nevyrovnal ani so správnym informovaním klienta napr. v prípade indexácie 	Z	ČA	Navrhovaná pripomienka k stanoveniu limitov odkupnej hodnoty bola akceptovaná ich znížením.	
SLASPO	čl. VI
Pripomienka č. 13 Znenie čl. VI „Účinnosť“ navrhujeme zmeniť takto: „Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2020“. Odôvodnenie: Vzhľadom na zmenu princípov v kalkulácii poistných produktov životného poistenia a s tým spojenú náročnosť implementácie je navrhovaný dátum účinnosti podľa nášho názoru veľmi obtiažne splniteľný. Navrhuje sa preto posun dátumu jeho účinnosti za účelom dostatočného času pre poisťovne na implementáciu navrhovaných zmien. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
SLASPO	čl.I § 70a ods. 1 a ods. 3 
Pripomienka č. 1 Navrhujeme znížiť stanovené % zaplateného poistného a limitovať to iba na prvých 5 rokov, tak aby pokrývali reálne náklady poisťovne Odôvodnenie: Navrhované % pri zmluvách s nižším poistným nepokrývajú náklady ani na správu počas jej platnosti. Uvedené % nemôže byť používané na reguláciu výšky provízii ak predkladateľ chce v súlade s dôvodovou správou regulovať výšku provízii musí tak urobiť priamo. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
SLASPO	čl. I § 70a ods.3)
Pripomienka č. 10 Je nevyhnutné upraviť tak, aby bol jednoznačne upravený postup pre určenie minimálnej výšky odkupnej hodnoty. Odôvodnenie: Z návrhu nie je zrejmé, aký je správny postup pri určení minimálnej výšky odkupnej hodnoty – je to 70 % (resp. 85 % resp. 95 %) z rozdielu medzi zaplateným poistným v príslušnom roku a poistným za krytie rizika alebo sa najprv vypočíta 70 % (85 % /95 %) zo zaplateného poistného v príslušnom roku a až výsledná hodnota sa poníži o poistné za krytie rizika? 	Z	N	Navrhovaná pripomienka k stanoveniu limitov odkupnej hodnoty bola akceptovaná ich znížením.	
SLASPO	čl. I § 70a ods. 3)
Pripomienka č. 11 Návrh by mal obsahovať aj novelu § 804 Občianskeho zákonníka . Odôvodnenie § 804 Občianskeho zákonníka hovorí, že Poistné podmienky pre poistenie osôb určujú, v ktorých prípadoch je poistiteľ povinný vyplatiť pri zániku poistenia odbytné, kedy poistenie nezanikne pre neplatenie poistného a na ktoré prípady sa nevzťahuje ustanovenie § 803 ods. 2 o vrátení poistného . Ak navrhovateľ chce toto právo poisťovniam odňať a výšku odkupnej hodnoty chce určovať iným zákonom, mal by tak urobiť zmenou OZ. 	Z	N	Návrh zákona nevstupuje do vzťahov upravených Občianskym zákonníkom. Určuje v akej výške má byť odkupná hodnote vyplatená klientovi.	
SLASPO	čl. I
Pripomienka č. 12 Navrhujeme vložiť nový bod 4, ktorý znie 4. Za §205 sa vkladá §205a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 205a Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2020 Ustanovenie § 70 ods. 1 písm. e) a § 70a sa použijú na poistné zmluvy uzatvorené po 31.12.2019.“. Odôvodnenie: Nakoľko je Návrh v predloženej podobe v rozpore so zákazom retroaktivity navrhujeme, aby sa vzťahoval až na poistné zmluvy uzatvorené po dátume jeho účinnosti. Zároveň poukazujeme na to, že pri poistných zmluvách dojednaných pred dátumom účinnosti navrhovaného zákona a ich kalkulácie, nie je možné vyplácať odkupné hodnoty v navrhovaných hodnotách. Išlo by o zásadnú zmenu podmienok zmluvného vzťahu medzi klientom a poisťovňou. Retroaktívne aplikovanie pravidiel pre výpočet odkupnej hodnoty by spôsobilo okamžité významné zníženie solventnosti a v niektorých prípadoch aj insolventnosť niektorých poisťovní. Zmena dátumu účinnosti Návrhu zákona je odôvodnená v pripomienke č. 13.	Z	ČA	Prechodné ustanovenie bolo doplnené do návrhu zákona v iných lehotách.	
SLASPO	k PRÍLOHE (ku vzorom informačných formulárov)
Pripomienka č. 14 a. Navrhujeme vypustiť prílohu. Odôvodnenie: - Navrhujeme nezavádzať novú informačnú povinnosť, ktorou je oznámenie potenciálnemu klientovi informácie o poistnom a jeho jednotlivých zložkách. Znenie formulárov je sčasti nevykonateľné (predpokladá totiž, že finančný agent bude mať k dispozícii takéto informácie) a v predkladanom znení aj neefektívne (aj po predložení tohto dokumentu a po uzatvorení poistnej zmluvy môže dôjsť k následným úpravám poistnej zmluvy v súvislosti s finančným a zdravotným underwritingom s dopadom na poistné). Potenciálny klient by tak dostal len informácie o predpokladaných, nie skutočných nákladoch. - Textácia vo formulároch by mala obsahovať informáciu, že predkladané informácie sú len predpokladom a vychádzajú z parametrov zmluvy uvedených pri jej zjednávaní (t.j. pri rokovaní so sprostredkovateľom/zamestnancom poisťovne). Reálne hodnoty sa môžu líšiť v závislosti od zmeny, ku ktorej môže dôjsť v dôsledku finančného / zdravotného underwritingu alebo inej zmeny. - Oba formuláre uvádzajú, že informácie predkladá „sprostredkovateľ“. Podľa navrhovaného znenia ale touto povinnosťou nie sú dotknutí len sprostredkovatelia, ale aj poisťovne. A teda pre prípady, kedy je poistná zmluva uzatvorená prostredníctvom zamestnanca poisťovne, by mal znieť posledný riadok nie „Podpis sprostredkovateľa“, ale napr. „Podpis sprostredkovateľa / zamestnanca poisťovne“. - Nie je zrejmé, čo zákonodarca rozumie pod pojmami rezervotvorné poistenie a nerezervotvorné poistenie (platná legislatíva nepozná tieto pojmy). Rezervy sa tvoria napr. aj na poistenie čistej smrti, pri ktorej ale nevzniká nárok na odkupnú hodnotu. - Pre poistenia spojené s investičnými fondami nie je možné vopred stanoviť hodnotu položky „ z toho sa odpočíta na krytie rizík (smrť, úraz, choroba a podobne)“, pretože jej výška závisí od pohybu kurzov podielov počas trvania zmluvy. Ak by sa aj upravil text, aby napr. „za predpokladu, že sa kurz podielov počas trvania zmluvy nezmení, z toho sa odpočíta na krytie rizík (smrť, úraz, choroba a podobne)“, informácia, ktorú by klient dostal by bola zmätočná, pretože ak by kurz podielov počas trvania zmluvy bol nižší ako v čase ich obstarania, suma určená na krytie rizík by bola vyššia. Oproti údajom vo formulári by klient v skutočnosti dostal nižšie plnenie aj z dôvodu nižšieho kurzu podielov aj z dôvodu vyššej sumy spotrebovanej na krytie rizík. b. Ak predkladateľ neakceptuje vypustenie prílohy, tak: • v oboch vzoroch navrhujeme : - doplnenie dátumu podpisu klienta a finančného sprostredkovateľa - doplnenie informácie o výške dane z poistenia. • k Vzoru informácie k rezervotvornému poisteniu: - V riadku 2.,3.,4. navrhujeme vynechať slovné spojenie „sa odpočíta“. - V riadku 5. navrhujeme nahradiť slovné spojenie „sa použije“ výrazom „určené“. - Nie je jasné, čo sa má pod pojmom „investovanie“ uviesť v 5. riadku pri tradičných produktoch. § 64 zákona č. 39/2015 Z.z. o poisťovníctve hovorí o investovaní aktív, nie o investovaní poistného. - Nie je zrejmé, ako postupovať, ak je dojednaná indexácia poistného. Indexuje sa podľa skutočnej inflácie, takže hodnoty v tabuľke sa nedajú vopred vyčísliť. - Navrhujeme, aby bol odstránený posledný riadok tabuľky informujúci o sume, na ktorú vznikne klientovi nárok po skončení poistnej doby pri 0 zhodnotení. Obdobnú informáciu poskytuje poisťovňa podľa § 792a ods. 5 Občianskeho zákonníka. Pokiaľ je úmyslom zákonodarcu potenciálneho klienta informovať o nulovom zhodnotení jeho investície, navrhujeme, aby bol novelizovaný § 792a ods. 5 Občianskeho zákonníka a aby jedna z 3 použitých modelácií bola povinne s nulovým zhodnotením. - Časť s podpisom sprostredkovateľa na „Potvrdzujem, že som sa s týmito informáciami klienta oboznámil(a).“ je zbytočná, keďže klient potvrdzuje, že bol oboznámený. - Pri investičnom životnom poistení nie je možné pri uzavretí poistnej zmluvy informovať klienta, koľko zo zaplateného poistného sa použije na krytie rizika, nakoľko uvedené spravidla závisí od vývoja (výkonnosti) fondu, do ktorého bolo poistné investované. - Rozdelenie poistného na časti koľko ide na krytie rizika, koľko ide na úhradu nákladov a koľko sa použije na investovanie sa má vypočítať pri 0 % zhodnotení? Pri zmiešanom poistení čo presne sa rozumie pod pojmom „časť určená na krytie rizika“ - je to riziková časť poistného? - V prípade investičného životného poistenie uvedený formulár pre rezervotvorné poistenie hovorí o tom, že všetky poplatky sa majú uhradiť priamo z poistného a zvyšné poistné (po uhradení poplatkov) sa investuje? • Pripomienky k Vzoru informácie k nerezervotvornému poisteniu: - Podľa prílohy k nerezervotvornému poisteniu má potenciálny klient obdržať informáciu o jednotlivých zložkách poistného vo vzťahu k ročnému poistnému. Niektoré pripoistenia sa ale uzatvárajú s rastúcim poistným, t.j. každý poistný rok sa sadzba poistného zvýši o dohodnutú sumu. Navrhovaný vzor však nezohľadňuje tieto pripoistenia a nestanovuje ktorý poistný rok má byť potenciálnemu klientovi oznámený (predpokladáme preto, že prvý rok). Takisto z návrhu nevyplýva, že tabuľku s nákladmi by mal potenciálny klient obdržať za každý poistný rok. Avšak bez súhrnnej informácie (za celú predpokladanú dobu trvania poistenia) sa podľa nášho názoru javí poskytnutie údajov v stávajúcom znení za neefektívny nástroj na dosiahnutie zamýšľaného cieľa. - Nie je jasné, čo sa myslí pod pojmom „nerezervotvorné poistenie“ - Pravdepodobne poistenia, pri ktorých nevzniká nárok na odkupnú hodnotu? - Je potrebné lepšie zadefinovať, ako postupovať v prípade: • Ak sa jedná o životné poistenie a pripoistenia bez nároku na odkupnú hodnotu, zmluvy uzatvárané na desiatky rokov; • Ak sa jedná o neživotné zmluvy kratšie ako jeden rok. - V riadku 2., 3., 4. Navrhujeme vynechať slovné spojenie „sa odpočíta“. - Časť s podpisom sprostredkovateľa na „Potvrdzujem, že som sa s týmito informáciami klienta oboznámil(a).“ je zbytočná, keďže klient potvrdzuje, že bol oboznámený.	Z	N	V prípade potreby predkladateľ považuje za dostačujúce metodické usmernenie k informačným formulárom.	
SLASPO	čl. I, § 70a ods. 1
Pripomienka č. 2 Je nevyhnutné jasne vymedziť na ktoré poisťovacie subjekty sa nová informačná povinnosť vzťahuje. Odôvodnenie: Nová informačná povinnosť je zaradená do § 70 ods. 1 zákona o poisťovníctve. Toto ustanovenie ale ukladá povinnosť len poisťovni a pobočke zahraničnej poisťovne, no opomína „poisťovne z iného členského štátu“. Napriek tomu sa však tento subjekt (poisťovňa z iného členského štátu) uvádza vo vzorových formulároch, ktoré sú prílohou k návrhu zákona. Navrhujeme, aby sa tento rozpor odstránil a boli jasne vymedzené poisťovacie subjekty, ktorým má byť uložená navrhovaná informačná povinnosť.	Z	A		
SLASPO	č. I k § 70a ods. 1 písm. e)
Pripomienka č. 3 Je nevyhnutné definovať pojem „potencionálny neprofesionálny klient“. Odôvodnenie: Zákon v odkaze 30) - § 5 ods. 3 zákona č. 186/2009 Z.z., pojem „potenciálny neprofesionálny klient“ nedefinuje. Uvedené ustanovenie obsahuje definíciu „neprofesionálneho klienta“. Zároveň neodporúčame odkazovať na definíciu zo zákona 186/2009 Z.z. obsahujúcu pojem „klient“ a zaviesť vlastnú definíciu pojmu „potenciálny neprofesionálny klient“. Dôvodom je aj skutočnosť (okrem absencie definície v odkaze), že zákon č. 186/2009 Z.z. obsahuje zmätočnú východiskovú definíciu pojmu „klient“ (§ 5 ods. 1), ktorá v sebe zahŕňa aj poisťovňu (klientom je osoba, ktorej je poskytované finančné sprostredkovanie). Požadujeme preto doplniť definíciu pojmu „potenciálny neprofesionálny klient“. 	O	N	Pojem potenciálny klient je definovaný v zákone o poisťovníctve a neprofesionálny klient je definovaný v zákone o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (v zákone o poisťovníctve riešené odvolávkou)	
SLASPO	čl. I k § 70a (1)
Pripomienka č. 4 Je nevyhnutné legislatívne upresniť pojem „je povinná investovať najmenej x% zaplateného poistného“. Odôvodnenie: § 64 zákona č. 39/2015 Z.z. o poisťovníctve nehovorí o investovaní poistného , ale o investovaní aktív. Poisťovňa neinvestuje zaplatené poistné. Poisťovňa investuje do aktív, ktorými kryje rezervy. Tieto aktíva sú následne referenčným aktívom pre prepočet hodnoty klientskych jednotiek na účte investičného životného poistenia. Navyše návrh nereflektuje na odlišnú právnu povahu bežného, jednorazového a mimoriadneho poistného zaplateného v danom roku, napr. : - jednorazové poistné v IŽP je zaplatené v prvom roku poistenia - mimoriadne poistné v IŽP zaplatené napr. v druhom, treťom alebo piatom roku - bežné poistné nie je zaplatené načas ale až v ďalšom roku poistenia 	Z	N	V navrhovanej pripomienke absentuje alternatívny návrh na riešenie.	
SLASPO	čl. I § 70a ods.1), písm. a),b),c)
Pripomienka č. 5 Návrh je nevykonateľný, pretože nie je zrejmý zámer predkladateľa - preto je nevyhnutná úprava textu podľa toho, čo chcel navrhovateľ dosiahnuť : a. treba vyjasniť ako vypočítať „x% zaplateného poistného“ a b. ako definovať pojem „poplatok na krytie rizika“. Odôvodnenie: • výpočet sumy“ zaplateného poistného ktoré má poisťovňa investovať“ má viacero legitímnych možností : - od sumy zaplateného poistného sa môžu najprv odpočítať poplatky na krytie rizika, potom vypočítať príslušné % výslednú sumu „investovať“ - najprv sa vypočítať príslušné % a až potom sa odpočíta poplatok na krytie rizika • poplatok za krytie rizika s ohľadom na charakter produktu nemusí byť v čase zaplatenia poistného jasný - poisťovňa nemusí vedieť aká časť poistného sa spotrebuje na krytie rizika, lebo to závisí od pohybu cien podielov príslušného fondu. Je možné „investovať“ celé poistné (100%), čím je splnená požiadavka investovať najmenej uvedené %, a následne poplatky a rizikové poistné uhrádzať znižovaním hodnoty účtu klienta - v prípade poistenia spojeného s investičnými fondami je v poistnom zahrnutá aj investičná aj riziková zložka poistného. Vzhľadom na to, že výška poistného za rizikovú zložku produktu závisí zvyčajne od hodnoty podielov daného fondu, nie je možné ju vyčísliť pred obstaraním podielov. Napríklad klient uzatvorí poistenie spojené s investičnými fondami ktoré obsahuje aj poistenie na riziko smrti s poistnou sumou 10 000 Eur na 10 rokov a zaplatí jednorazové poistné 6000 Eur. Podľa súčasných pravidiel poisťovňa obstará podiely fondu napr. v hodnote 5500 Eur (500 Eur sú zmluvne dohodnuté poplatky). Následne každý mesiac poisťovňa porovnáva hodnotu podielov s poistnou sumou a z rozdielu, ktorý predstavuje výšku rizika, ktoré kryje riziková zložka poistenia, vypočíta rizikovú zložku poistného za daný mesiac a o túto sumu zníži hodnotu investície v mene klienta (napr. predá podiely v tejto výške). Ak hodnota podielov stúpa, poisťovňa kryje nižšie riziko, riziková zložka poistného je nižšia. Naopak, ak hodnota podielov klesá, poisťovňa kryje vyššie riziko a riziková zložka poistného je vyššia. Nie je možné na začiatku poistenia stanoviť v takomto prípade celkovú výšku rizikovej zložky poistného. 	Z	N	V navrhovanej pripomienke absentuje alternatívny návrh na riešenie.	
SLASPO	čl. I § 70a ods. 1) písm. a, b, a c,
Pripomienka č. 6 Navrhujeme vložiť za slová „poplatky na krytie rizika“ slová „ a administratívne poplatky súvisiace s vedením klientskeho účtu a poplatky súvisiace s investovaním do podielového fondu „. Odôvodnenie: V pôvodnom návrhu sa uvádza minimálna hodnota poistného, ktorú bude musieť poisťovňa „investovať“, pričom ako základ pre výpočet je poistné ponížené o poplatky za krytie rizika. Avšak poisťovňa (nakoľko ide o produkty spojené s investičnými fondami) znáša rovnako ako banka a investičné spoločnosti aj administratívne náklady spojené s vedením klientskeho účtu. S investovaním do podielových fondov môžu byť spojené aj vstupné poplatky, ktoré sa platia správcovi podielového fondu. Tieto poplatky sa môžu v čase meniť a mal by ich znášať klient, ktorý sa rozhodol zakúpiť poistný produkt spojený s takýmto fondom (rovnako, ako by ich znášal pri priamej investícii do fondu). 	Z	N	Všetky náklady musia byť pokryté v zákonom stanovených limitoch.	
SLASPO	čl. I § 70a (2)
Pripomienka č. 7 je nevyhnutné doplniť presnú definíciu pojmu „časová hodnota investovaného poistného“ a upraviť aj navrhovaný text „vo výške časovej hodnoty investovaného poistného určeného podľa odseku 1 a výnosov z investovaného poistného“ . Odôvodnenie: - V záujme správnej aplikácie ustanovenia časová hodnota investovaného poistného , keďže tento pojem nie je v slovenskej legislatíve definovaný. - Nie je možné presunúť pri poistení spojenom s investičnými fondami na poisťovne stratu, ktorá z investovania do fondov môže vzniknúť. - Zo znenia tohto odseku vyplýva (pri akejkoľvek definícii časovej hodnoty investovaného poistného), že by nebolo možné z hodnoty klientskeho účtu strhávať žiadne poplatky, nakoľko by sa všetko zainvestované poistné malo zhodnotiť a vrátiť klientovi vo forme odkupnej hodnoty. Avšak mnohé existujúce produkty sú nastavené tak, že poplatky za riziko a administratívne poplatky sa strhávajú z klientského účtu. V prípade, že sa klient rozhodne prerušiť alebo úplne zastaviť platenie, má často krát možnosť zostať poistený a poplatky sa uhrádzajú z hodnoty jeho účtu. 	Z	N	V navrhovanej pripomienke absentuje alternatívne znenie pojmu.	
SLASPO	čl. I § 70a , ods. 2)
Pripomienka č. 8 Navrhujeme vypustiť odsek 2 Odôvodnenie: Vzhľadom na vážne nedostatky navrhovanej právnej úpravy navrhujeme vypustiť odsek 2. Za dostatočnú ochranu spotrebiteľa považujeme odsek 1 keďže zákonodarca nemá zámer regulovať výšku odplaty sprostredkovateľom priamo zákonom. V prípade, že navrhovateľ neakceptuje vypustenie ods. 2) navrhujeme alternatívne na konci doplniť slová: „zníženú o administratívny poplatok spojený s predčasným ukončením poistenia.“ Odôvodnenie: Zmluvná pokuta za predčasné jednostranné ukončenie kontraktu je bežnou súčasťou slovenského práva. Ani banka, ak sa termínovaný vklad uzatvorený na 5 rokov na žiadosť klient skončí po 2 rokoch nevypláca klientovi úroky vo výške 2/5 zo sumy, ktorú by vyplatila počas 5 rokov trvania vkladu. Pri predčasnom ukončení poistnej zmluvy zo strany klienta pôvodne uzatvorenej na dlhé obdobie (20-30 rokov) poisťovne môžu vzniknúť náklady, ktoré musí mať možnosť preniesť na klienta. 	Z	N	Navrhovaná pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
SLASPO	čl. I § 70a ods. 3)
Pripomienka č. 9 Navrhujeme na konci textu vypustiť bodku a s platnosťou pre písmena a), b), c) doplniť slová: „zníženú o administratívny poplatok spojený s predčasným ukončením poistenia“. Odôvodnenie: Zmluvná pokuta za predčasné jednostranné ukončenie kontraktu je bežnou súčasťou slovenského práva. Pri dlhodobých poistných zmluvách musí poisťovňa investovať do dlhodobých aktív. Pri predčasnom ukončení poistnej zmluvy zo strany klienta pôvodne uzatvorenej na dlhé obdobie (20-30 rokov) poisťovne môžu poisťovni vzniknúť náklady, spojené s predčasným odpredajom aktív, ktoré musí mať možnosť preniesť na klienta. Ak by poisťovňa uzatvorila v banke termínovaný vklad, z ktorého výnosov bola schopná vyplácať určité zhodnotenie klientovi, pri jeho predčasnom ukončení z dôvodu predčasného ukončenia poistnej zmluvy si banka voči poisťovni uplatní sankciu, ktorú poisťovňa musí mať možnosť preniesť na klienta. 	Z	N	Administratívne poplatky sú zahrnuté v celkových nákladov poisťovne.	
ÚGKKSR	celému materiálu
Bez pripomienok	O	A		
ÚNMSSR	K novelizačnému bodu 2
Odporúčame upraviť písanie značky percenta „%“, t. j. značka percenta „%“ sa píše za číselnou hodnotou, od ktorej sa oddeľuje medzerou. Odôvodnenie: Ide o zosúladenie s STN 01 6910 Pravidlá písania a úpravy písomností. 	O	A		
ÚPVSR	čl. I bod 1
V § 70 ods. 1 písm. e) navrhujeme slovo "zmluvy" nahradiť slovom "zmluve"; gramatická pripomienka. Zároveň navrhujeme zjednotiť formu poskytovania informácií klientom. Z predmetného ustanovenia vyplýva, že sa informácia formou jedného zo vzorov uvedených v Prílohe č. 3 poskytne klientovi písomne alebo na inom trvanlivom médiu. V čl. IV bod 3 § 22 ods. 2 sa informácia poskytuje v "listinnej podobe alebo v podobe zápisu na inom trvanlivom médiu", pričom identická úprava formy poskytnutia informácie je aj v čl. V bod 4 § 26b ods. 8. Jednotlivé články sa síce vzťahujú k rôznym právnym predpisom avšak formy spôsobu poskytnutia informácie s rôznym obsahom klientovi by mali byť identické. Zároveň navrhujeme v čl. I bod 1 § 70 ods. 1 písm. e) vložiť za slová "trvanlivom médiu" odkaz na § 2 písm. m) zákona č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov formou poznámky pod čiarou, nakoľko zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve neupravuje, čo sa rozumie trvanlivým médiom. 	O	ČA	Identická forma pri rôznych právnych predpisoch sa nemôže úplne zjednotiť týmto predkladaným návrhom zákona.	
Verejnosť	nárhu zákona
Hromadná pripomienka proti zavedeniu pravidiel pre odmenu finančného agenta pri sprostredkovaní spotrebiteľských úverov a úverov na bývanie a k povinnosti poskytovania súhrnných informácií k sprostredkovaným úverom Ministerstvo financií SR predložilo do pripomienkového konania návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, evidovaný pod číslom 2018/163 (ďalej len „Návrh zákona“). Návrh zákona bude mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie v sektore sprostredkovania finančných služieb, a to z viacerých dôvodov. Predovšetkým stanovenie stropu odmeny vyplácanej veriteľom finančnému agentovi (navrhovaná výška najviac 1,5% zo sumy sprostredkovaného úveru alebo úveru na bývanie) predstavuje deformáciu trhových pravidiel, kde v prípade zmien ekonomiky a ekonomických ukazovateľov neumožnia, aby sa veriteľ s finančným agentom mohol dohodnúť na odmene vyššej ako 1,5% zo sumy sprostredkovaného úveru alebo úveru na bývanie. Ide o neopodstatnený zásah do zmluvnej voľnosti medzi týmito subjektami. V tejto súvislosti považujeme za bezdôvodnú aj informáciu smerujúcu k spotrebiteľovi ohľadom výšky odmeny finančného agenta, nakoľko tento údaj je podľa nášho názoru z pohľadu spotrebiteľa irelevantný – spotrebiteľa zaujímajú parametre úverového vzťahu ako RPMN, ročný úrok a najmä výška splátky, a nie odmena finančného sprostredkovateľa. Negatívny dopad budú mať aj navrhované pravidlá odmeňovania finančného sprostredkovateľa a najmä rozklad výplaty odmien na tri roky v prípade úverov, nakoľko navrhovaný rozklad jednoznačne a nevyhnutne bude mať dopad na cash-flow finančných sprostredkovateľov, pričom takýto rozklad nie je vzhľadom na charakter sprostredkovaných úverov relevantný. Zavedenie stropu provízií finančných sprostredkovateľov je rovnako absurdné, ako keby sa mali zaviesť stopy na akékoľvek náklady na akúkoľvek inú hospodársku činnosť. Napr. stropy na náklady na propagáciu finančných produktov v médiách, na prevádzku pobočkovej siete veriteľov, alebo na distribučné náklady a marže na potraviny, či elektroniku. Rovnako absurdné je zavedenie rozkladu výplaty provízií finančných sprostredkovateľov. Je zrovnateľné s rozkladom odplaty akéhokoľvek dodávateľa tovaru, diela alebo služby na tri roky. Drvivá väčšina podnikateľov pôsobiacich v akomkoľvek odvetví hospodárstva by takýto zákonom stanovený rozklad príjmov nemohla prežiť. Preto tento návrh považujeme za likvidačný a diskriminačný. *** Návrh zákona: https://www.slov-lex.sk/legislativne-procesy/-/SK/LP/2018/163 Hromadnú pripomienku možno podporiť najneskôr v stredu 04. apríla 2018. Ing. Igor Koso, Perspective Group s.r.o., konateľ Ing. Mária Lettrichová, Perspective Group s.r.o., partner Hromadná pripomienka proti zavedeniu pravidiel pre odmenu finančného agenta pri sprostredkovaní spotrebiteľských úverov a úverov na bývanie a k povinnosti poskytovania súhrnných informácií k sprostredkovaným úverom Rezortné číslo: MF/007329/2018-613 1. Nezavádzať reguláciu najvyššej prípustnej odmeny finančného sprostredkovateľa vyplácanej veriteľom zo sprostredkovaného úveru a/alebo úveru na bývanie Navrhujeme vypustiť z Návrhu zákona celý bod 2 článku IV a celý bod 4 článku V. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Zavedenie stropu pre odmenu finančného agenta vyplácanú veriteľom (podľa Návrhu zákona na 1,5%) zo sprostredkovaného úveru alebo úveru na bývanie predstavuje neodôvodnený zásah do zmluvnej voľnosti medzi veriteľom a finančným agentom a deformuje trh. Je taktiež odzrkadlením nedostatočného pochopenia fungovania vzťahov veriteľ – finančný agent – klient. Veriteľ (banka) môže svoje produkty predávať dvoma spôsobmi: 1) cez mediálnu reklamu a pobočkovú sieť a 2) cez finančných sprostredkovateľov. V prípade prvej možnosti (t.j. mediálna reklama a pobočková sieť) si veriteľ v cene úveru alebo úveru na bývanie zohľadní všetky náklady na reklamu, t.j. náklady na scenár, hercov, štáb, výrobu hotovej reklamy, umiestnenie reklamy v médiách, frekvencia vysielania, a mnohé ďalšie, v neposlednom rade aj náklady na udržiavanie a prevádzku siete pobočiek. Tieto náklady spotrebiteľ nevníma, ale sú neoddeliteľnou súčasťou ceny úverových produktov, a spotrebiteľ ich v konečnom dôsledku zaplatí bez toho, aby o nich vedel. V druhom prípade (t.j. predaj produktov cez finančných sprostredkovateľov) ide z pohľadu veriteľa (banky) o oveľa istejší a podstatne lacnejší spôsob predaja – finančný sprostredkovateľ „prináša“ v podstate istého klienta veriteľovi, ktorý nemusel na takéhoto klienta vynakladať náklady na reklamu, či živiť pobočkovú sieť. Veriteľ za tento istejší a lacnejší spôsob poskytuje finančným sprostredkovateľom odmenu. Ide teda o situáciu, kde vyhrávajú všetci traja – veriteľ, finančný sprostredkovateľ aj spotrebiteľ. Veriteľ vyhráva tým, že platí len za to, čo už dostal a nie za to, čo možno dostane, ako je to v prípade mediálnej reklamy. Sprostredkovateľ vyhráva tým, že dostane províziu. Spotrebiteľ vyhráva tým, že nemusí venovať čas a energiu získavaniu informácií o produktoch a ich porovnávaniu, pričom sprostredkovateľ mu pomôže porovnať všetky relevantné parametre produktu. Nielen úrokovú sadzbu, ale aj napr. spôsob čerpania, či komunikovaná úroková sadzba náhodou nie je podmienená životným poistením, alebo iným cross-sellom, včítane výpočtu, čo by to pre spotrebiteľa znamenalo, aké súvisiace benefity rôzne banky poskytujú, či existujú možnosti zliav oproti komunikovaným sadzbám a za akých podmienok, porovnanie komplexných a nie parciálnych nákladov na produkt, vysvetlenie napr. rozdielu medzi anuitnou hypotékou, hypotékou s upraveným splátkovým kalendárom, alebo hypotékou s progresívnymi splátkami z hľadiska celkového preplatenia a splátky, a tak ďalej... Provízia finančného sprostredkovateľa sa rozpočítava na celú dobu trvania úverového vzťahu. Pre názornosť uvádzame príklad. V prípade úveru na bývanie s dobou splácania 30 rokov, ak by provízia pre finančného sprostredkovateľa predstavovala 2,1% z výšky sprostredkovaného úveru na bývanie, reálna provízia pripadajúca na jeden rok predstavuje 0,07%. Ak banka predá za jeden rok úvery v celkovej hodnote napr. 1 000 000 000 eur a vynásobíme tento objem províziou pripadajúcou na jeden rok, t.j. 0,07%, potom náklady pre banku z titulu provízií by predstavovali 700 000 eur ročne. Porovnajte si to s tým, čo stoja mediálne kampane, kde sú banky jedny z hlavných inzerentov. Preto zavedenie regulácie a stropu pre províziu finančného sprostredkovateľa predstavuje neadekvátny zásah do obchodného vzťahu medi ním a bankou/veriteľom, navyše vo vzťahu k spotrebiteľovi nie je relevantným faktorom. Regulovať marže podnikateľov (v tomto prípade vzťah banka – finančný sprostredkovateľ) s odvolaním sa na ochranu spotrebiteľa je presne to isté, ako regulovať marže napr. na káve v kaviarni alebo mlieka v potravinách. Jediné, čo z toho môže vzísť je, že niektoré spoločnosti prestanú určité produkty ponúkať. V Čechách napr. po prijatí zákona o regulácii investičného životného poistenia prestali niektoré poisťovne ponúkať investičné životné poistenie. Obmedzenie ponuky preto určite nie je v záujme spotrebiteľov. 2. Nezavádzať navrhované pravidlá odmeňovania finančného sprostredkovateľa a rozklad výplaty odmien na tri roky Navrhujeme vypustiť z Návrhu zákona celý bod 2 článku IV a celý bod 4 článku V. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Podľa našich informácií oficiálnym argumentom navrhovanej úpravy má byť skvalitnenie starostlivosti o klienta. Nie je nám však zjavné, akým spôsobom má nastať to skvalitnenie starostlivosti, akými nástrojmi sa má dosiahnuť. Podľa nášho názoru navrhovaná úprava s ohľadom na vyššie uvedené odôvodnenie neobstojí. Finančný sprostredkovateľ musí mať v súčasnosti urobené všetky zákonom požadované skúšky a osobitné finančné vzdelávanie, aby sa tak vo vzťahu ku klientom garantovala určitá nevyhnutná miera odbornosti. Len na základe úspešných skúšok môže finančný sprostredkovateľ získať licenciu a tak poskytovať svoje služby na úseku sprostredkovania finančných služieb. V prípade, ak by finančný sprostredkovateľ nemal platné skúšky a absolvované osobitné finančné vzdelávanie, alebo by medzičasom stratil oprávnenie na výkon tejto činnosti a bola mu vyplatená provízia, musel by províziu veriteľovi vrátiť späť – takéto ustanovenie je v každej zmluve medzi veriteľom a finančných sprostredkovateľom. Vo vzťahu ku klientovi a otázke kvality služieb zdôrazňujeme, že podnikanie vo sfére finančného sprostredkovania je veľmi náročné, pretože neoddeliteľnou súčasťou vzťahu s klientom je práve dôvera z jeho strany. Ak sa finančný sprostredkovateľ prestane starať o svojich klientov, veľmi rýchlo ich stratí, nakoľko ide o tvrdo konkurenčné prostredie a klienti si môžu a vedia vyberať. O klientov je v každom prípade nevyhnutné sa starať, lebo ak by sa klient rozhodol odísť do inej banky do troch rokov od čerpania úveru, finančný sprostredkovateľ musí vrátiť pôvodnej banke časť provízie. Tento mechanizmus platí už teraz. Z tohto pohľadu nepovažujeme za relevantné zavádzať rozklad výplaty provízie na tri roky, lebo starostlivosť o klienta o to lepšia nebude, resp. rozklad výplaty provízie na tri roky nebude mať žiaden vplyv na starostlivosť o klienta. Ide o dve nesúvisiace kategórie. Naopak je namieste obávať sa opačného efektu – či nebude mať zavedenie rozkladu výplaty provízie na tri roky negatívny dopad na klienta? Nebude finančného sprostredkovateľa motivovať k tomu, aby po troch rokoch klientovi šikovne naservíroval nový produkt, z ktorého mu ďalšie tri roky budú vyplácané ďalšie provízie? Drastické zníženie príjmov finančných sprostredkovateľov po prijatí Ministerstvom navrhovaného znenia návrhu zákona nepochybne k takémuto javu povedie. K starostlivosti o klienta uvádzame ešte, že banky sledujú, ako klienti od jednotlivých sprostredkovateľov úvery splácajú, resp. aká je delikvencia klientov každej jednej sprostredkovateľskej firmy. To je samo osebe dosť veľký motív sa o klientov ďalej starať, a to aj v prípade, ak je provízia vyplácaná jednorazovo. Preto sme názoru, že rozkladom výplaty provízií na tri či viac rokov sa lepšia kvalita starostlivosti o klientov nedosiahne. Nad činnosťou finančných sprostredkovateľov dohliadajú kompetentné orgány a najlepším meradlom kvality starostlivosti je sám klient, ktorý v prípade nespokojnosti u nekvalitného finančného sprostredkovateľa nezostane. 3. Nezavádzať povinnosť informovať spotrebiteľa o výške odmeny a percentuálnom podiele odmeny finančného sprostredkovateľa Navrhujeme vypustiť z Návrhu zákona celý bod 3 článku IV a navrhovaný odsek 8 bodu 4 článku V. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. Odôvodnenie: Návrh zákona navrhuje uložiť povinnosť finančného sprostredkovateľa informovať spotrebiteľa ešte pred sprostredkovaním spotrebného úveru alebo úveru na bývanie informácie v štruktúre podľa navrhovanej prílohy č. 5 k zákonu č. 129/2010 Z.z. a navrhovanej prílohy č. 5 k zákonu č. 90/2016 Z.z. Obe prílohy sú štruktúrou v podstate rovnaké a obsahujú kategórie ohľadom identifikácie veriteľa, výšku úveru alebo úveru na bývanie, odmenu finančného sprostredkovateľa a percentuálny podiel odmeny finančného sprostredkovateľa. Už v súčasnosti je finančný sprostredkovateľ povinný poskytovať spotrebiteľom veľké množstvo informácií a v praxi sa stretávame skôr s postojom, kedy sú spotrebitelia unavení z veľkého množstva informácií a papierov. Spotrebiteľov zaujímajú informácie, ktoré sú pre nich podstatné. Sú to najmä parametre úverového vzťahu ako výška RPMN, výška úroku, splátky, možnosť predčasného splatenia, zmluvné pokuty - teda také informácie, ktoré potrebujú na to, aby si vedeli jednotlivé produkty porovnať a na základe toho sa pre nejaký rozhodnúť alebo ho odmietnuť. V tomto smere je informácia o odmene sprostredkovateľa a percentuálnom podiele odmeny finančného sprostredkovateľa údaj, ktorý je pre spotrebiteľa irelevantný, nakoľko odmena medzi veriteľom a finančným sprostredkovateľom nie je kritériom, podľa ktorého by si spotrebiteľ vyberal úverový produkt. Už samotná aktuálna platná právna úprava daná napr. zákonom 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve v platnom znení je dostatočná a zakladá právo klienta na takéto informácie. Je zbytočné, aby sa štát snažil z tohto robiť ústredný bod vzťahu medzi spotrebiteľom, sprostredkovateľom a veriteľom. Zjednodušene povedané, bude to len ďalší papier v poradí, ktorý spotrebiteľ podpíše bez toho, aby si ho prečítal. Je namieste otázka, kedy sa zavedie informácia o marži/provízii na káve, mlieku, chlebe, benzíne a iných produktoch a službách, ktoré spotrebiteľ každodenne kupuje bez toho, aby takouto informáciou disponoval? *** Všetky pripomienky majú charakter zásadnej pripomienky. V prípade, že ministerstvo nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. Ing. Igor Koso, Karloveská 23, 841 04 Bratislava, igorkoso@gmail.com Ing. Mária Lettrichová, Rustaveliho 3, 831 06 Bratislava, maria.lettrichova@gmail.com 	O	ČA	Pripomienka nebola akceptovaná v znení, ktoré bolo navrhnuté. Predkladateľ však na základe zaslaných pripomienok návrh upravil v znení, kedy sa pri spotrebiteľských úveroch bude úprava dotýkať iba spotrebiteľských úverov na 10 000 eur. Súčasne bol upravený spôsob vyplácania pre situáciu, kedy ide o úver poskytnutý od jedného do troch rokov, kedy sa bude vyplácať iba počas doby, na ktorú je zmluva o spotrebiteľskom úvere uzatvorená. Pripomienka bola ako celok čiastočne akceptovaná, avšak rozpor nebol odstránený.	
Verejnosť	K Čl. I: Zákon č. 39.2015 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K bodu 1: navrhujeme § 70 ods. 1 písm. e) ponechať v pôvodnom znení. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s návrhom, poskytovať potenciálnemu neprofesionálnemu klientovi informáciu o jednotlivých zložkách poistného vo vzťahu k uzatváranej poistnej zmluve, podľa novej prílohy č. 3 s tým, že na prílohe bude zakomponovaný podpis finančného sprostredkovateľa (čím sa predpokladá, že informácia bude odovzdaná v čase finančného sprostredkovania, t.j. spisovania poistného návrhu). Nové tlačivo informácie – príloha č. 3 obsahuje údaje, ktorými finančný sprostredkovateľ v čase finančného sprostredkovania nedisponuje. Ide o údaje, ktoré je schopná poskytnúť výlučne poisťovňa, preto máme za to, že by malo ísť výlučne o informačnú povinnosť poisťovne voči potenciálnemu neprofesionálnemu klientovi s tým, že poisťovňa si túto povinnosť splní sama, na vlastnú zodpovednosť. Navyše, finančný sprostredkovateľ je povinný informovať v priebehu finančného sprostredkovania o mnohých ďalších skutočnostiach vyplývajúcich nielen zo zákona č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve v platnom znení, ale aj z osobitných predpisov, ktoré sa pri finančnom sprostredkovaní uplatňujú. Myslíme si, že pokiaľ je zámerom zákonodarcu poskytovať neprofesionálnemu klientovi, t.j. spotrebiteľovi komplexné a zrozumiteľné informácie súvisiace so sprostredkovávanou finančnou službou, bolo by v prvom rade vhodné zanalyzovať a prípadne zjednodušiť tie informačné povinnosti, ktoré už v súčasnosti finanční sprostredkovatelia a finančné inštitúcie majú, a až následne zavádzať ďalšie. Pri veľkom rozsahu a počte poskytovaných informácií reálne hrozí riziko, že klient nebude náležite oboznámený so zásadnými charakteristikami, prípadne rizikami daného produktu, ale zahltený množstvom ťažko čitateľnej a nepochopiteľnej dokumentácie. K bodu 2: v navrhovanom novom ustanovení § 70a „Pravidlá pre výpočet odkupnej hodnoty“, pôvodne navrhované znenie ods. 1, navrhujeme upraviť nasledovne: (1) Ak ide o poistenie spojené s investičnými fondmi uvedené v prílohe č. 1 časti B treťom bode, poisťovňa, poisťovňa z iného členského štátu a pobočka zahraničnej poisťovne je povinná investovať najmenej a) 40% zaplateného poistného v prvom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika, b) 50% zaplateného poistného v druhom roku trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika, c) 60 % zaplateného poistného v treťom a ďalších rokoch trvania poistnej zmluvy zníženého o poplatky na krytie rizika. Odôvodnenie: Zastávame názor, že navrhované povinné minimálne podiely investičných zložiek zo zaplateného poistného, sú neprimerane vysoké, a ide tak o neprimerané obmedzenie vo vzťahu k poistným produktom, čo môže mať negatívny dopad na celú oblasť sprostredkovania poistných produktov s investičnou zložkou. Za účelom zreálnenia týchto podielov navrhujeme nové znenie ustanovenia § 70a ods. 1. 	O	N	Navrhovaná pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
Verejnosť	zasadna pripomienka k Čl. IV: zákon č. 129.2010 Z.z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov 
K bodu 2: Navrhujeme z novej úpravy vypustiť navrhované znenie ods. 13 v § 4. Odôvodnenie: Máme za to že navrhované zvýhodnenie je diskriminačné nesystémové a nemá žiadné opodstatnenie. Navyše v praxi môže viesť k špekuláciam a zneužívaniu preto ho navrhujeme vypustiť.	O	A		
Verejnosť	zasadna pripomienka k Čl. V Zákon č. 90.2016 Z. z. o úveroch na bývanie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 299.2016 Z. z. a zákona č. 279.2017 Z. z. 
K bodu 4: §26b Navrhujeme z novej úpravy vypustiť navrhované znenie ods. 7. Odôvodnenie: Nesúhlasíme s navrhovaným „zvýhodnením“ nových finančných sprostredkovateľov. Máme za to, že takéto nastavenie je diskriminačné a nesystémové. Zároveň môže v praxi viesť k zneužívaniu a obchádzaniu preto ho navrhujeme z navrhu vypustiť.	O	A		
Verejnosť	pripomienka zásadná K Čl. II: Zákon č. 747.2004 Z.z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
K bodu 5. ustanovenie §40 týkajúci sa výšky ročných príspevkov uhrádzaných do NBS navrhujeme buď ponechať dnes platny stav alebo zásadným spôsobom znížiť hornú hranicu z navrhovaných 0,5 % na max. 0,1 %. Odôvodnenie: Máme za to, že aktuálne nastavené rozpätie pre určovanie ročných príspevkov pre samostatných finančných agentov je dostatočné. Zároveň v tejto súvislosti poukazujeme na neustále zvyšujúce sa nároky na činnosť finančných sprostredkovateľov ktoré sa priamo premietajú aj do nákladov na ich činnosť. 	O	A		
Verejnosť	spoločná k člankom IV. a V. tykajuca sa návrhu regulácie provízií
Reguláciu provizií len prostredníctvom jedného z možných distribučných kanálov považujeme za neprijateľnú, navrhujem prijat také opatrenie ktore by zaviedli reguláciu na urovni produktu s limotovaním vysky distribucnych nakladov, takto sa moznosti odmenovania pretavia do vsetkych odbytovych kanalov. Rovnako navrhujeme zaviest pomerne vyplacanie a narok na odmenu pri predcasnom splateni generalizovat pre vsetky distribučné kanaly.	O	N	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za primeranú a v súlade so sledovaným cieľom.